ÉRDEKES TÁRGYAK. 81 



gyártása, kivált eddigelé nem használt anyagokbul , tovább 

 terjesztessék ki. 



2. Sziksó. 



Még nem igen nagy ideje , hogy az austriai tartomá- 

 nyok sziksó szükségöket Spanyol- és más idegen országok- 

 bul födözték,és mai napon is majd nem egész hazánkig nyomul 

 elő az angol sziksó. Magyarország igen bővelkedik természeti 

 kivirágzó sziksóval , mellyet igen egyszerű kezelés útján 

 kapnak: föioldás, a tiszta oldozmány leüHepedése és ki- 

 párolgása, s a nyers száraz só kiégetése (calcination) által. 

 Ezen állapotban lesz a magyar sziksó kereskedési cikké , 

 de a melly igen különböző jóságú a vidék és a gőzkörleti 

 viszonyok szerint a hol és mikor gyűjtetek , és pedig any- 

 nyira , hogy tartalma tiszta sziksó tekintetében 30 és 93 

 procent között változik. így p. o. a magyar sziksó 1834- 

 ben 32— 49 procent, 1835ben 85—93 procent, 1836ban 

 60—75 procent, l837ben 50 — 79 proc. , 1838ban csak 

 33—56 proc , 1839ben 72—84 és 1840ben 87—90/2 procent 

 vala tiszta sziksóra nézve. 



A magyar sziksó tartalmának ezen bizonytalansága 

 igen árt kelendőségének , és oka , hogy a kereskedésben 

 nincs kivánt hitele , és csak azért veszik mekészletiil (auf 

 Risico) , mivel jó években aránylag olcsóbb mint a tiszta 

 angol sziksó. Minő könnyen segíthetni e dolgon tudomá- 

 nyos elvek alkalmazása mellett , ha sziksót akarunk gyár- 

 tani , erre megtanít a vegytan , s mi sok használtatik föl 

 a tiszta sziksóbul , azon körülménybül világos, hogy An- 

 gliában több millió mázsa sziksót dolgoznak föl különbféle 

 célokra. 



3. Kősó , főzött só. 



Sáros vármegyében főzik a savat, és évenkint mint- 

 egy 150 ezer mázsa konyhasót nyernek ; Marmarosban pe- 

 dig Rhónaszéknél sóbányák vannak, mellyekbül évenkint 

 mintegy 5 — 600 ezer mázsa kősót kapnak, s ez több mint 

 TERM. rÁLY. III. 6 



