84 AZ ÁSVÁNVORSZÁGl 



e) Ásványos vizek. 



Magyarország földismei viszonyainál fogva nagy bő- 

 ségét tehetjük föl a legkülönbözőbb ásványos források- 

 nak, s valóban e tekintetben hazánk Európa minden or- 

 szágait fölül múlja , s a külföld alig mutathat ásvány- 

 vizeket , mellyekkel rokon viz nálunk nem találtatnék. 



Mind e mellett mindegyre idegen ásványvizek hurcol- 

 tatnak be hozzánk , s mi egyre idegen fürdőket keresünk 

 meg egészségünk visszaállitása végett. Ennek okát külö- 

 nösen két körülményben kell keresni; l) mivel nem is- 

 merjük az alkotó részek és hatások minőségét ; 2) mivel 

 a magyar fürdők és ásványos kutak mindeddig nincsenek 

 célszerüleg elrendezve. 



Ismeretes ugyan , hogy már birnnk magyar ásványos 

 vizek pontos vegytani feloldásával és leirásával , de ezek 

 többnyire csak az ujabb időbül vannak, és csak néhányat 

 illetnek az ismeretes gyógyforrásokbul. Nevezetesen Ki- 

 taihel szerze magának e tekintetben több mint 30 évi fá- 

 radozásai által hervadhatlan koszorúkat Magyarországra 

 nézve, mert több természettani vizsgálaton kivül több ás- 

 ványforrást is megvizsgála vegytanilag. E fáradságos mun- 

 ka eredményei Schuszter ezen munkájában bocsáttattak 

 közre: „Hydrographica Hungáriáé", hol nyolc, akkori 

 időre nézve teljesen megvizsgált ásványvíz van : a bárt- 

 fai , parádi , buziási , mehadiai , stubnyai, szalatnai, bu- 

 dai, füredi, több mások pedig munka alatt voltak, és 

 végre nem hajtathatának, mert pályája közepén ragadá 

 el az érdemteljes férfiút a halál. A vegytan nagy előlépé- 

 seket tévén Kituihel halála után , szükséges lőn ezen ás- 

 ványvizeket újólag vegytanilag feloldani, és a hiányokat 

 kipótolni : ennek következésében Meiszner professor a pa- 

 rádi, SigHiíiud a füredi, Sza<//er professor pedig a" bu- 

 ziási vizeket vizsgálá meg. 



Ezeken kivííl a legújabb időben tudtomra a követ- 



