112 GYÓGY- S MÜTANI TESTEK 



a műtanban festék készítésére használtatik , mellyel üve- 

 geket, porczellán- s más cserépedényeket, mesterséges 

 drágaköveket , keményítőt , falakat , sőt ruhaneműeket is 

 festenek. Az üvegfestésre fövénynyel elegyítetik, s ezen 

 egyveleg anyagkereskedőinknél zafern-ns\í neveztetik , 

 melly ismét égvénynyel (alcali) összeolvasztva, s porrá 

 törve, smalte nevezet alatt ismeretes, s jelességénéi fogva 

 nagy kelendőségü a műtanban , s kereskedésben ; de ho- 

 nunkban, fájdalom! illyet készítő gyár még nem létezik. 



5. Cseleny (manganum). 



Erczalakban 1775-ben állitatott elő Gahn által. A ter- 

 mészetben savítóval , kénnel , himanynyal egyesülve talál- 

 tatik. Legközönségesebb cseleny tartalmú ásvány a barnala 

 (Braunstein), mellyből minden cseleny-készitmények előál- 

 lítathatnak. Ezen ásványt honunkban következő helyeken 

 találhatni: Gömör megyében Betléren a Nadabula, Szirken 

 a Zselernik nevű hegyekben és Dobsinán ; Krassóhan 

 Szászkán ; Szathmárbcm roppant mennyiségben Laposbá- 

 nyán , Kapnikon ; Zólyombaii Pojnikon, szinte dús tele- 

 pekben ; Szepesben Gölnicz és Szomolnok között Pranken- 

 dorfon a legszebb rózsaszinű barnala találtatik , szinte ter- 

 jedelmes rétegekben ; végre Erdélyben több helyeken *) s 

 legkevésbé sem kétkedhetünk , miként a honunkban termő 

 cseleny , ha műveltetnék , ásatnék , nem csak önszüksége- 

 inket födözhetné, ■ — hanem kivitelre is fordítathatnék. 

 Minthogy azonban ez nem történik , kénytelenek gyógy- 

 szer- s anyagkereskedőink azt Szászhonból hozatni. 



6. Himany (arsenicum). 



A. himany erczalakban 1733-ban állítatott elő Brandt 

 által a himanyos savból (Arseniksáare), melly már száza- 

 dok előtt ismeretes volt. A természetben kétféle alakban 



')Zip9er: Topogr. niiner. Handbnch von Ungarn. Schu- 

 9 1 e r kéziratban levő vegytana. 



