AZ ÁSVÁNYOKSZÁGBÓL. 117 



2. A nemes opál (opalus gemma , edier Opal) szinte 

 kizárólag honunk terméke , mert nincs tartomány , melly- 

 hen ezen drágakő olly nagy mennyiségben, s a mellett 

 olly különféle, és olly szépségű találtatnék. Hazája ezen 

 drágakőnek Cservenicza , vagy Veresvágás Sáros megyé- 

 ben , hol a Dubnik- és Libanka- hegyeken legszebbeket 

 találhatni. Ha ezen opálhegyek czélszerűen műveltetnének , 

 szinte tömérdek kincset fognának adni. Ezen honi kincsünk- 

 ről Z i p s e r : Versuch eiiies topographisch - tninerulogt'schen 

 Handbvcites von Ungaru czimu munkájában következő 

 észrevételt teszen : ,,/J?e Opale wurden in vorigen Zeiten 

 durch die Türkén (tus Uugarn nach dem Orient verschleppt 

 und durch griechische Kaufleute aus Ungaru und Siebenbür- 

 gen dahin gescJiickt , über Holland aber kamen sie uls, ori- 

 entalische fVaaren nach Ruropa und TJngarn zuriick'''' 

 (53. I.); min lehetetlen nem boszankodni , tudván hogy a 

 keleti opál e szerint bitorlott hirét honi opálunktól or- 

 zotta. 



3. A báuynjegecs (crystallus montana , Bergkrystall) 

 nagyon gyakori honunkban , de legszebb , s legtisztább 

 mutatkozik ]Mármarosban , melly ezen íulajdonságainál fog- 

 va, helytelenül mármarosi gyémánt nevezetet nyert. Ta- 

 láltatik Bocskó és Sándorfalva mellett a Nagyág nevii fo- 

 lyóban. Kzen jegecs nngy tisztasága s keménységénél 

 fogva czélszerűen pallérozva, különféle ékszereknek hasz- 

 náltathatik. Felőle Jonas: ^,Ungars Mineralreich^^ czinin 

 munkájában (251. 1.) következőképen itél: ,^Wenn der mn- 

 ramaroscher Bergkrystall gitl vnd regelmüszig brillanfirt 

 wird, und beim Rinfasseii eiiie eiitsprechende Folie be- 

 kommt ; so hat sic/i kein Ringliebliaber am dem Mittelstan- 

 de , und aiich kein adelicher Patrioí zu, schdmen , einen 

 Ring auf seinem Finger zu stecken , der mit marmaroscher 

 sogenannten Diamunten géziért >st , und der im Verhdltnisse 

 fúr dns wenige Geld , was er kostet , und welches obendrein 

 im Lande hleihl , und zur Vervollkomnung der Knnst auf- 

 muntcrl — eben so viel Prac.ht zeigt , als der so ungeheiier 



