124 GYÓGY- S MÜTA.NI TESTEK 



hamag , és a lepárolás által nyert köszénolaj van divatban 

 jelenleg a gyógyászat körében: de még nagyobb méltatást 

 követelhet múlani tekintetben, a mennyiben az erős tüzet 

 kívánó mesterségekben, millyenek a fazék-, üveg-, mész-, 

 tégla-, pálinka- égetés , érczolvasztás sat sokkal jobban 

 használható, minta fa, vagy faszén. -Honunkra nézve pe- 

 dig, hol a faszükérőli panasz egy időtől fogva minden- 

 napivá kezd lenni , épen kitűnő érdekű. Az ásványtudósok 

 kétrendbeli kőszenet különböztetnek meg, t. i. a feketét 

 és barnát (Schwarz- und Brau-nkohle), amaz a földtani (ge- 

 ológiai) eszmék szerint egymogyú ( monocotyledoneae), 

 emez ellenben kétmogyú ( dicotyledoneae ) növényekből 

 származott. Az átmenetel egyébiránt egyikből a másikba 

 olly észrehevehetlen sokszor , hogy gyakran igen nehéz 

 a kettőt egymástól megkülönböztetni; mert a barna vagy 

 fekete szín , a kisebb vagy nagyobb fény csalhatatlan bé- 

 lyegeknek nem tekinthetők; vegytani szerkezetökre nézve 

 is igen közel állanak egymáshoz. Honunkban mind a ket- 

 tő bőven találtatik , s ebbeli gazdagságunkat kitűntetni 

 czélja a jelen értekezésnek. Fekete kőszén Szadler ') je- 

 les egyetemi tanárunk szerint honunkban három egymás- 

 tól egészen elkülönözött felepet alkot. Az első a kárpátig 

 melly 60 — 80 mértföldnyi vonalban Szepes, Sáros, Zem- 

 plin, Ungh , Bereg, Mármaros, Szathmár megyéken ke- 

 resztül egész Erdélyig terjed , majd kisebb , majd na- 

 gyobb hegyeket képezvén. Ezen vonalban a következő he- 

 lyeken találtatott eddigelé kőszén: Szepesbeu Igló, Kézs- 

 márk , Leibitz, Riszdorf, Durand , Ofalu, Donnersmark, 

 Nedecz, Plankonicz mellett; Sárosban Kapronczán, Sóvá- 

 ron , Fintán ; Zemplinben N. Toronya, Zámuto , Szécs- 

 Keresztúr határán ; Mármarosbun közel a suliguli hires 

 borviz- forráshoz , Técsőnél ; Szathmárban az Avosságon. 

 A második telep Krassú niegyében létezik, s délről éj- 

 szakra hat mértföldnyi vonalra terjed. A harmadik Bara- 



') A''ersuch einer Ge.schichte der Steinkohlen t'iiííariis. 



