KL ÁSVÁNYORSZÁGBÓL. 125 



nya és Tolna megyében van , s Baranya nyugati részéből 

 éjszakkeletre 6 — 8 mértföldnyi vonalat képez. Ezen két 

 megyében következő helyeken ásatik kőszén : Baranyában 

 Vasason, melly bánya legrégibb ; Pécsett , Szászon, Kom- 

 lón , Somogyon ; ez öt helyen évenként 70,000 pozsonyi 

 mérőt ásnak ki ^) ; Tolnában pedig Várallyán , és Nagy- 

 Mányokon. Ezen kőszén-bányákban kia'^sott öszveg Mohá- 

 cson , s Budapesten adatik el. A barna kőszén, melly mi'í- 

 tani tekintetben épen olly jól használható , mint a fekete , 

 még bővebben jő elő honunkban , nevezetesen : Pozsony 

 megyében Modor és Diós határain ; Trencsinben Miava 

 és Zlatna körül ; Barsban Szentkereszt , Fenyő-Kosztolán 

 és Ebedecz mellett; Túróczban a lehotkai, alsó -záturai , 

 kis-rákói, mosóczi , blatniczai hegyeken; Árvában Usztyé , 

 Lavkov, Alsó-Stepanov , Lieszek ,Csimhova jBobró körül; 

 Liptóban Kvacsán, Hutti és Borove mellett; — Zólyomban 

 Beszterczén , Breznó bányán , Tájován ; Honthban Nagy- 

 Maros , Közép - Palojta , Kis -Kér, Stefulto mellett; Nóg- 

 rádban Nagy- és Kis -Kürtösön , Bánk, Verőcze, Mátra- 

 Nováki mellett (ez utolsó helyrőli legjobb; ) Pestben Bog- 

 dán, Csobánka , Visegrád határain; Hevesben Gyöngyös, 

 Saar, Bátony, s Bátor körül; Borsodban Diósgyőr, Má- 

 jinka, Szilvás, Ozd , Királyd , Czenter , Sajó - Németi s 

 Várkony mellett ; ez utolsó helyen évenként 8-9 ezer 

 mázsa ásatik és adatik el ; Gömörben Felső- és Alsó-Sajón; 

 Biharban Felső-Dernán , és Alsó-Verzáron ; Aradban Zúgó, 

 Konop és Dezna mellett; Krassóban Moldava és Szász- 

 ka között ; Szeremben Vrduik , Gergeteg , Karlovicz és 

 Kakováczon. Az első helyen Schaius Ferencz gyógysze- 

 rész, és Wolny karloviczi tanár által födöztetett föl 1804- 

 ben; Potegábau közel Pozsega városához, és Laté mel- 

 lett; Varasdöun Radoboi mellett; Körösben &. Csányó- és 

 raszini hegyekben Brainszka helysége , és Lepoglava ko- 



') F e n y e s E I e k : Magyarország geogr. statist. tekintetben. 1 k. 

 1.3. I. . . ' 



