AZ ÁSVÁNYORSZÁGBÓL. 135 



ra számos külföldi ásványvizek hozatnak és áruitatnak 

 honunkban, mi'g nemzeti nagyszerií kincsünk szinte egé- 

 szen elhanyagohatva hever. Hlyen külföldi ásványvizek: 

 az adelhaidi^ bilitii , egér-, frauzensbrunid , johannishrunni ^ 

 laarieubadi , karlsbadi ^ püluai , pyrmonti, saidschützi , tel- 

 teri, spaat, wildungi sat, mint meg annyi pénzünket 

 méltatlanul rabló kereskedési czikkek. Hogy ezen ásvány- 

 vizek honiakkal mind pótolhatók, arról már a halhatatlan 

 emlékű B. van Swieten M. Theresia udvari osvosa , kinek 

 sok üdvös rendeleteket köszönhetünk , sem kétkedett. így 

 ír tudnnüllik az emiitett nagy férfiú a jeles Veszprémi- 

 hez (1770. íeb. 22-én) szóló levelében') : ,jNullus dubtto^ quin 

 tilos foutes , qvos magnis sumtibus advehendos procul cura- 

 mug , pos$ideamns ipsi , aquag spadanas , et selteranai ex 

 Hungária allatát vtdi ipte.'-'- Mennyivel kevésbé kételked- 

 hetünk tehát mi, ásványvizeinket 70 év múlva sokkal tö- 

 kéletesebben ismervén. A közelebbi évtizedben Tognio 

 által történt vizsgálatok s vegybontások szerint követke- 

 zőleg osztályoztathatnak ásványvizeink : 



I. Hévizek (therraae). 



a. Kenet hévizek (th. sulfureae) : a trencsini Tren- 

 csi/i megyében, pöstyéni Nyitrába/t, a budai Petibe/t, har- 

 kányi Baranyában^ meliádiai a Bánátban , topliczai Hor- 

 vát ortzúgban, 



b. Vasas hévizek (th. martiales) : a szliácsi Zólyom 

 megyében, vichnyei Barshan , lucskyi Mármarosban , da- 

 ruvári Poxegában , topuskói Horvátországban. 



c. Földes- sós hévizek (th. terreo-salinae) : a nagy- 

 váradi Biharban, bajmóczi Nyitrában , stubnyai Titrúcz- 

 ban, rajeczi , kisbilliczi Trencsinben. 



d. Luganyos héviz (th. alkalinae):a lippiki Po#e^« vár- 

 megyében. Ezek legnevetesb európai hirre érdemes hévi- 

 zeink. — 



') Síicciiicta meflicoriim Hting. et Transil. Biographia- T. 1.80. I. 



