\ 



A NÖVÉNYORSZÁGBÓL. 157 



iiek egy véleinényhen az anyanövényre né/.ve , néniellyek 

 annak tarfjaka festő (indigofera tinctoria), mások az anil, 

 az ezüst kékterniét (J. anil , argentea) sat; legvalószínűbb 

 vélemény egyébiránt, bogy az indigó festék nem csak az 

 enílitett növényekben létezik, hanem a kéktermék egész 

 seregében, sőt más növényekben is, nevezetesen a festő 

 torokrofjban (nevium tinctoriiim), a festő krepinben (asclepias 

 tingens), a festő gálgában (galega tinctoria), a festő csül- 

 lenyben (isatis tinctoria) , s ezen tétel igazságának nap- 

 fényre hozása fogja majdan korunkban az indigovali keres- 

 kedést me5"buktathatni, minthogy az utolsó növény bo- 

 nunkban is bőven terem s nagyon könnyen termeszthető. 



A kékferme meghonosítását a mi illeti, több rendbeli 

 kísérletek tétettek ezzel még József király idejében , ki 

 200 darab arany jutalmat tett föl annak, ki honunkban 

 egy font anil kékterme-magot termesztend. Bizonyos Lieb 

 lein nevű ember ') öt e'cig foglalatoskodott kekterme-ter- 

 mesztessel, s utoljára is sem magot , sem növényt nem 

 nyert. Koouchich pécsi gazda tiszt nagyobb sikerrel foglal- 

 kozott ezen tárgyban, s feszített gond és szorgalom mellett 

 az ötödik évben sikerült a szóbani növény termesztése , de a 

 melly minőségére alábbvalónak találtatott a meleg égöv 

 alattinál , s minthogy a mag érettségre nem juthatott , a 

 munka folytatásával fölhagyott. Végre a drávántuli kerü- 

 letben (^Slavonia) tétettek kisérletek , mellyeknek eredmé- 

 nyök lőn, hogy ott a kékterme leginkább termeszthető '). 

 Minthogy azonban ennek termesztése csakugyan sok ne- 

 hézségekkel jár, nem marad egyéb hátra, mint a csül- 

 lenget, melly legjobb pótszere az indigónak, nagyobb ipar- 

 ral , s szorgalommal termesztenünk , s ekként minden kül- 

 földi indigót nélkülözhetővé tennünk. — Hogy a csüUeng- 

 ből nyert festék az indigót tökéletesen kipótolandhatja, azt 

 onnan is gyaníthatjuk, bogy Döbereiner, jeles fölfedezései- 



') Horváth: Ipar és ker. tört. 201. I. 



') Oesterreichische Nat. Encvkl. IV. B. 304. 1. 



