A NÖVÉNYORSZÁGBÓL. 1©9 



héjába vágott nyilasokon szivárog ki. Ez sűrd méz állo- 

 mányú sötétbarna, erős kellemetlen szagú, csipős izií fo- 

 lyadék. — 



b) Strassburgi terpetiu (t. argentoratensis) , melly a 

 lúczfenyöből (pinus picea) folydogál; higabb , kedvesebb 

 czitromszagű, keserxi izii folyadék , melly hajdan legin- 

 kább Strassburgból kerülvén , tiszteltetett meg ezen ne- 

 vezettel. — 



c) Velenczei terpetin (t, veneta), melly a veres fenyő 

 (pinus larix) fájába fúrt nyílásokból folydogál , s ugyan- 

 azért veres fenyő terpetinnek is neveztetik (t. laricina). 

 Ez tiszta, átlátszó, szörp sűrűségű, czitrom szagú, ke- 

 sernyés, hevítő ízű, halvány sárga folyadék. A gyógyá- 

 szatban leginkább ez alkalmaztatik. 



d) Canadai terpetiu (t. canadensis, s balsamum canaden- 

 se) melly két, Canadában, Virginiában otthonos fenyő-fajból, 

 t. i. a canadai és balzam-feuyöből (pinus s. abies canaden- 

 sis et balsamíca) nyeretik. Ez a legfinomabb faj, tökéle- 

 tesen átlátszó, sűrű, heveny korában fehér, később ve- 

 reses sárga színű , kedves fűszeres szagú , kesernyés fű- 

 szeres Í7Ű folyadék. 



e) Míigyar terpetin (t. hungarica s, balsamum hun- 

 garicum), melly a henye és bérezi fenyőből {^. pumilo, et 

 p. mughos) folydogál. 



f) Kárpáti terpetin (t. carpathica s. balsamura car- 

 pathicums. libani), melly a Kárpátokon, Tyrolban, Schweicz- 

 ban otthonos czirbel-fenyőből (p. cembra) nyeretik. — 



g) Cziprusi terpetin (t. cypria), melly a terpetin pisZ' 

 táczbóí (pistacia terebinthus) kerül. Leginkább a görög 

 szigeteken készül, noha az említett fa délszaki Német- 

 országban, s honunkban is terem. Ezen terpetin sűrű, 

 átlátszó, czitrom szinű , ánizskapor szagú, kesernyés csi- 

 pős izű folyadék. — 



A terpetin ezen különféle fajainak vízzeli lepárolása 

 által készül a gyógy- s műtanban egyiránt nevezetes sze- 

 repet játszó terpetin-oluj (oJeum terebinthiae). 



