172 GYÓGYTANI TESTEK 



zánk, holott hacsak kis szorgalommal termesztenők is, 

 miben semmi akadályok nem gátolnának , minden külföldit 

 nélkülözhetnénk. 



2. Csicsókás derely (imperatoria astruthium). Tartozik 

 L. szerint az ernyősök seregébe. Önként terem a schwei- 

 czi, auszlriai, sziléziai, morvaországi hegyeken, s honi bér- 

 ezés erdős megyéinkben is. Kertekben műveltetik, (gyógy- 

 szernek őszszel vagy tavaszszal szedetendő gyöke használ- 

 tatik, melly hüvelyknyi vastag gyűrűs felületű, kivül sár- 

 gás barna, belú'l sárgás fehér, heveny korában sárgás 

 mézga gyantás nedvvel teljes , szár/tva fekete pontokkal 

 jellemzett erős fűszeres szagú, csipős szamatos izű. Osann 

 egy tulajdonnemű égelt (alcaloid) fedezett föl ezen gyök- 

 ben , melly derelyelnek (imperatorin) neveztetett Wacken- 

 roder által. Ezen gyógyszer is a szomszéd tartományokból 

 kerül hozzánk, mellyet szinte nélkülözhetnénk, ha az 

 anyanövény termesztetnék általunk; csak az a baj, hogy 

 ritkábban használt gyógyszereink egyike. 



3. iV(?;/íeí7«o«/?Árt(anthemis nobilis). Ezen növény olasz 

 vagy római székfűnek (chaniomilla romána) is neveztetik. 

 L. szerint az együtlnemzők, nősözvegyek, természeti rend 

 szerint az öszporhonuak családjába szám/tatik. Hazája 

 délszaki Európa. Honutikban is önként terem , kerfeink- 

 pedig műveltetik. Gyógyszernek virágai használtatnak , 

 mellyek mivel kevésbé egényolaj tartalmúak , mint a kö- 

 zönséges székfűéi, kevésbé hevítenek, s nagyobb adagban 

 levén bennök a keseranyag (Bitterstoff), inkább zsongítók. 

 Kereskedésbeli állására nézve épen ellentétben van a kö- 

 zönséges székfűvel, mert ez honunkból évenként meglehe- 

 tős mennyiségben vittetik ki , ez pedig hozzánk külföldről, 

 jobbára ÍSzászhonból hozatik; holott ha a honunkban ter- 

 mő szorgalmasan összeszedetnék, gyógyszertáraink szüksé- 

 gei födözésére elegendő volna; ha pedig műveltetnék is, 

 könnyen külkereskedési czikké válandanék. 



4. Szagos levendula (lavandula spica). Tartozik L. sze- 

 rint a két főbb hímesek, födötlen magvuak , J. szerint az 



