A NÖVÉNYonsZÁGBÓL. 189 



sek , J. szerint a barkások (araentaceae) seregébe. Gyógy- 

 szernek a fiatal a'gak, gallyak lehántott héja használta- 

 tik. Ugyan ez nagyobb fontosságú műtani tekintetben. 

 Lásd alább a inűtani testek között. 



2. Sima szilfa (ulnius campestris). L. az öthimesek, 

 kétanyások, J. a barkások közé számítja. A mellett, 

 hogy önként is terem honunkban , imitt - amott műveltetik. 

 Gyógyszernek belső , gyönge sima héja használtatik (cor- 

 tex ulmi interior), melly heveny korában sárgás fehér, szá- 

 rítva sárgás barna szini'í, szagtalan, nyákos kesernyés, 

 összehúzó izű. Miífanilag szinte figyelmet érdemel. Lásd 

 alább a műtani testek között. 



3. Tekert czikkszár (polygonura bistorta). A köznép- 

 nél, s gyógyszertárainkban kigyátranknak is neveztetik. 

 Tartozik L. szerint a nyolczhimesek , egyanyások, J. szerint 

 a czikkszárnemück (polygoneae) családjába. Honunk rétje- 

 in, vizenyős vidékein bőven terem. Május- és júniusban vi- 

 rágzik. Gyógyszertárainkban ritkábban szokott használ- 

 tatni , s annálfogva csekély érdekű gyökét adja. 



4. Tetemtoldó szuhar (cistus helianthemum). L. szerint 

 a sokhi'mesek, egyanyások, természeti rend szerint a szuhar- 

 nemiiek csoportjába számítatik. Kedveli a napsütötte dom- 

 bokat , ritkás erdőket. Gyógyszerül füvét ajánlja ; csekély 

 érdekű gyógyszer. 



5. Bojtorjános párló (agrimonia eupatorium). Ii. sze- 

 rint a tizenkéthimesek , kétanyások , J. szerint a ró/.sane- 

 niüek közé tartozik. Terem műveletlen helyeken , gyepük, 

 kerítések mellett. Gyógyszernek virágos füvét használjuk^ 

 Honunkra nézve mint az üdült mellbajokban üdvös sikerrel 

 használandó szer bir egy kis érdekkel ; külföldön , mint 

 például Poroszhonban, kikopott a gyógydivatból. 



6. Tompa és sós lórom (rumex obtusifolius et acutus). 

 L. szerint a hathimesek, háromanyások, J. szerint a czikk- 

 szárneműekhez számítatik. Terem erdeinkben , réteinken 



