A NÖVÉNYORSZÁGBÓL. 201 



lunk önként nem terem, de tenneszthetőségo felől ennek 

 sem kétkedhetünk. Legbővebben teremnek pedig Sáros, 

 Zemplin , Abaiij megyékben , a drávántűíi kerületben 

 (Slavonia) különösön sok, és Erdélyben. Ezen honi kö- 

 rötfáink héjainak történetes repedéseiből is szivárog ki 

 kőrösmez, nevezetesen pedig' a Sáros megyében Orkuta ') 

 nevű helység határán termő körös - fákból ; miből termé- 

 szetesen következik , hogy ha honi körösfáink héját a 

 s iciliaiak , s kalabriak módja szerint július-, augusztusban 

 meghasgatnók , szinte nem megvetendő mennyiségű körös- 

 mézre tehetnénk évenként szert, mire a körösméznek na- 

 ponként növekedő ára is buzdíthatna bennünket. Tudjuk 

 ugyanis, hogy a gyógyszerek 1829-diki árszabása szerint 

 a csövecses körösméz latja 6, a kalabrié 2 31 p. krral fizet- 

 tetett; az 1838-diki árszabás szerint pedig az elsőnek latja 

 14, a másodiké 7)4 p. krra emeltetett. 



2. Higviricz-gyök (radix liquiritiae s. glycyrrhizae). 

 Ezen, gyógyászatunkban mindennapi alkalmazásit, s már 

 Dioscorides által ismert gyököt szolgáltatja az e'í/^í és tüskés 

 higviricz (glycyrrhiza glabra et echinata), melly L. szerint 

 a kétfalkások, tizhimesek, J. szerint a hüvelyegesek család- 

 jába tartozik. A higviricz-gyöknek hámozott, és hámozat- 

 lan , továbbá önként termő , s müvelés által termesztett 

 fajai forognak a kereskedésben. Ez utolsó faj többre be- 

 csülendő amannál, minthogy a képlő anyag-, nádméz- és 

 nyáktartalniú növények átaljában nyernek a müvelés ál- 

 tal, s ezen tekintetben ellentétben vannak a bódító növé- 

 nyekkel, mellyek müvelés által vesztenek gyógyerejökből 

 p. 0. a gyüszönye. Jóságáról legismeretesebb, s legna- 

 gyobb hirií a bambergi ^ az orosz s morvaországi higviricz- 

 gyök ^ s ez utolsó helyről hozzánk is nem megvetendő 

 mennyiségben szállitatik évenként. Hogy honunk éjszaki 

 megyéiben a havasalji vidékeken önként terem a hig- 



') Oest. Nat. Encykl. JV. B. 302. I. 



