A növényorszAgból. 207 



vármegyében , hol műveltetik is , s évenként sok ezer 

 mázsa küldetik külföldre *) , miért is a németektől : Vn~ 

 garüches Gelbholz nevezetet nyert. Alkalmas az ebből 

 kikerülő jeles festék pamut- s gyapjúszövetek, továbbá 

 szarvas-, őz- s más bőrökből készült öltöny-darabok festé- 

 sére. Nagy kelendőségénél fogva honunk ezen czikkből 

 sokkal több pénzt vehetne be , ha több megyék követnék 

 Fehér megye e tekintetbeni dicséretre méltó iparát, s azért 

 hozam fel e különben értekezésem körén kivűl eső neve- 

 zetes műtani czikket. 



2. A sáfrá/t - szeklicze (carthamus tinctorius , Saflor). 

 Az európai festők számára ezen növény bokréta-szirmait 

 a jelen századig szinte kizárólag Egyiptomból hordták. 

 Jelen század elején kezdették azt az osztrák birodalom 

 különböző tartományaiban termeszteni, legnagyobb mér- 

 tékben s haszonnal Debreczen vidékén , s Derecskén , s 

 ez időtől fogva a jelen czikk is külkereskedési czikkeink 

 közé Számítandó. Legbővebben termesztetik Bihar, Tolna 

 Zala megyékben, s különösen Keszthelyen. A szeklicze 

 szirmaiból kétféle , t. i. sárga és veres festék készíthető ; 

 amaz sör , víz , ez pedig hamag-, vagy szikaglúggal vo- 

 natik ki, s a hazánkban termőből készült festék elébbva- 

 lónak találtatik az egyiptominál is , s ennélfogva lett ezen 

 honi termesztményünk annyira kapós és keresett. Ezen 

 növény is bővebben termesztve , sokkal jövedelmesebb ke- 

 reskedési czikké válhatnék. 



3. A fogas rezeda (reseda luteola , Wau). Ezen isme- 

 retes növény honunk sok vidékein önként terem , né- 

 melly helyeken pedig művelni is kezdik, mind inkább ke- 

 restetvén a külföldiek által. Teljes ezen növénynek min- 

 den része jóféle sárga festőanyaggal, melly len-, kender-, 

 pamut-, szőr-, selyemszövetek , s bőrök festésére egyiránt 

 alkalmatos. Azértis bármennyi termesztetnék hazánkban, 

 az minden nehézség nélkül kivittetnék. 



') Kerekes Fereucz: tiyukorlati növénytan c/<iiuű kézirata. 



