FÖLDTANI leírása. 



az liol rakja, hol hordja az elmorzsolt földrészeket. így van 

 példánk 0-Budán arra, hogy azon Duna-ág, mely e város meg 

 a hajógyári sziget közt van, újabb időben képződött. Az egy 

 erős fal fölött foly, mely Ó-Buda földjéről a szigetre volt ve- 

 zetve. E fal szélessége 7 s helyenként 12 láb. Ez, meg a szi- 

 geten levő caldáriumok elég bizonyságot szolgáltatnak arra, 

 hogy midőn Aquincum állott, a város kőfala a füi-döldvel 

 együtt Ó-Buda földjével szakadatlan öszvefuggésben volt. Egy 

 évezred alatt a Duna a környék jelen alakzatát idézte elő. 



Menjünk át hatásának geológiai múltjába. 



A Duna medrében kavicsot, homokot, s itt-ott, de kevés, 

 iszapot taláhmk. A kavics főleg quarc, gránit, csillámpala, 

 ü'achyt és gyérebben mészdarabok ; a fürdőszigeten találtam 

 euritet szép kyanit pettyekkel. A homok szintén ezen sziklafa- 

 jok, finomabb állapotban. Iszapolás által találni benne aranyat, 

 mint a Margitszigeten egykor fenállott mosás bizonyítja, de 

 mennyisége oly csekély, hogy a munkát nem fizeti ki. Bizo- 

 nyosan találni iszapolás által a súlyosabb ásványokból még 

 többet is, de eddig vizsgálva nincs. 



A mint a folyam medrében találni e zúzdarabokat, épen 

 olyanoknak találjuk azt Pest városa és környéke területén, s 

 van több pont hol azt részletesen tanulmányozhatni. JQyen a 

 Rákos mezején Pesttől délre azon nagy^kavicsgödör, honnét az 

 építkezésekhez és a kövezésekhez hordják az anyagot. Ilye- 

 nek a városligeten túl a vaspálya körül fekvő dombok. Hyen 

 volt reám nézve a gáz-gyár vagy 40 lábnyi kútja, melynek 

 ásatását rétegről rétegre figyelemmel kisértem. Ilyen végre a 

 Wodjáner ház (széntér) kútja, melynek rétegeit szintén volt 

 alkalmam különösen szemügyre venni. 



A homokot a tábori kórház vidékén Dr. Wagner Dániel 

 elemezte, s úgy találta, hogy 100 részben van : 

 Quarc-homok és savakban nem ol- 

 vadó kovasavas agyag . . . 86*9 



Szénsavas mész 7"7 



„ magnesia . . . . 1*1 



Vasoxyd, timföld 2'6 



Szerves anyag 1*4 



Vízben olvadó sók 0'5 



