FÖLDTANI leírása. 9 



A Duna medrébeni köhordalék azonossága a pesti terü- 

 letivel az említett határok között már magában vezethet azon 

 gondolatra, hogy tán azt is a Dima rakta egykor le. Azonban 

 háti-a van még egy geológiai adat, mely azon gondolatot meg- 

 testesíti, s ez a szóban forgó mostkori kavicsképlet aljának s 

 oldalainak tanulmányozása, 



A Duna szilárd fenekét egy tömött agyag képezi, ez 

 Budán a parton legfelül van, ellenben Pest felé követvén, ka- 

 vicscsal fedve s mindig mélyebbre sülyedve találjuk. Pesten 

 minden elegendő mély kút ásásánál a kavicson keresztül fel- 

 találhatni, az tehát az alját képezi a legújabb kavicsképlet- 

 nek nem csak a Duna alatt, de a város területe alatt is. 



A kavicsképlet oldalait Budán a part melletti he- 

 gyekben s Pesten a kőbányai dombok innenső falaiban vizs- 

 gálhatjuk, 



Budán főleg a Várhegy szerkezete tanulságos. A Vár- 

 hegy keleti oldalán a legfelső réteg édesvízi mész, melyet 

 néhány ölnyi vastagságban látunk kiállani. E réteg a hegy 

 emelkedésekor megszakadt, egy akkora tábla mint a várterü- 

 lete felemelkedett, de a folytatás visszamaradt, s az egy részt 

 a hegyoldalban maiglan is megvan egész addig, hol az agyag 

 a Dunába merül, a Dunában pedig sohasem találták az agyag 

 felett, azt a folyam részint felolvasztva, részint eldarabolva el- 

 mosta. A folyam hatása tehát egy oly kőzet eltávolításában 

 mutatkozik, mely a víz hatásával meglehetősen dacol, s mely- 

 nek rétegei legalább néhány lábnyi vastagok voltak, mi ok- 

 vetlen a másik szorzó, az idő, tetemességét feltétezi, mely ezen 

 eredmény előidézésére szükséges volt. 



Erdekesb a keleti oldala a mostkori kavicsképleteknek. 

 Itt a cerithiummeszet látjiűc falakat képezni, általában délke- 

 leti eséssel, A képletek sora azt kívánná, hogy a Pest felé 

 néző kőfalak előtt még a lajtameszet s ennek almányát, a leg^ 

 régibb kavicsot, találjuk : mind ez azonban hiányzik, s mint 

 csodálkozni nem is lehet, tekintvén, hogy ezek a vízár rom- 

 boló hatásának csak csekély ellentállást bírtak tenni ; de leg- 

 jellemzőbb az, hogy ellenkezőleg az m*alkodó dőléssel van- 

 nak hegyi-eszek, melyek rétegei hirtelen nyugotnak dőlnek, a 

 arra mutatnak, hogy a pesti oldalról az aljok kimosatott, s a 

 hegyrész leszakadt. 



