10 . PEST-BUDA KÖRNYÉKÉNEK 



Tekintvén tehát, bogy Pest környékén a szilárd medence 

 egy tömött agyag, mely egészen olyan anyaggal van kitöltve, 

 minőt a Dima jelenleg is összehord ; tekintvén, hogy Budán 

 a parton ügy mint Pesten a kőbányai magaslatokon denudá- 

 tiónak, sőt az alap elmosása után a Duna felé történt bedölés- 

 nek vannak nyomai : a Duna ős, de geológiai tekintetben még 

 is legujabbkori történetére nézve azt mondhatjuk : hogy az, 

 kijővén Vácnál a szorosból , szétterült, s különböző időben 

 dolgozott azon a téren, mely a mostani folyásától kezdődve, 

 keletnek megy Dunakeszin innen, s tart a fóti, mogyoródi, 

 csömöri s kőbányai hegyekig, honnét visszakanyarodik nyu- 

 gotnak, s Gubacson innen a mostani medrével összeesik. Sőt 

 ha figyelembe vezsszük, hogy a lejtősebb része e területnek 

 Budán van, s e részen a szilárdabb kőzetek uralkodnak, míg- 

 len kelet felé csaknem csupa zúzkövek, vagy a csekély ellent- 

 állással bíró diirvamész voltak túlnyomók, még azon részletet 

 is szabad e vázlathoz csatolni, hogy e folyam medre kezdetben 

 a felső kavics területének keleti részén volt, s az beiszapolás 

 s a njoigoti part tovább és tovább mosása által nyomult Buda 

 felé, ott jelenleg a nyugoti haladásnak ne-továbbját elérvén. 



Ha tanulságot véve a múltból s a jelenből, a Dunának 

 geológiai jövőjéről szólani szabad, azt mondhatni : hogy an- 

 nak előbb-utóbb ismét vissza kell kelet felé tartani. Mostani 

 medre nem csupán saját hordaléka által emelkedik, de emel- 

 kedik főleg a hegyekről beömlő földrészek által. Ez csak a 

 jobb partján történik, s a balon nincs mi ellensúlyozná. Hogy 

 e földhordalék nem csekély, azt alább látjuk. Vessünk 

 csak egy pillantatot Pest-Buda térképére, látni fo^uk, hogy 

 Pest fölött és alatt a folyam sokkal keletiebben van már is, 

 mint épen a két város között ; ha a Dima legnagyobb sebjeit 

 Pest fölött s alatt egyenes vonallal kötjük össze, az a belvá- 

 rosból keletre a Terézia és József külvárosokon menne keresz- 

 tül, jelenleg tehát a két város között mesterségesen összeszo- 

 rítva s nyugotnak nyomva van. 



Hogy Pest városának területébe be nem vág, azt csak 

 földtani szerkezetének köszönhetjük: ugyan is a Rákos 

 patak beömlésétől kezdve a város felé ott, hol a téglave- 

 tők vannak, a partot közvetlen a tömött agyag képezi, ebbe 

 ütődik a folyam árja, s áttér Buda felé, melynek pontját 



