12 PEST-BUDA KÖRNYÉKÉNEK 



a nyugotról övedzö magos hegyekről, mióta e hegyek csak 

 állanak, jut e róiiái'a bőven földanyag annyi, hogy vastagságát 

 a hegyek közelében tetemesnek mondhatni. Aqiiincmn romjai 

 e fbldhordalék alatt feküsznek, s az ó római város némileg alsó 

 emeletétképezi a mostani Ó-Budának, melyet attól a szóban levő 

 legújabb-kori vizi képlet választ el. Azon neptunoltárt, mely 

 most a nemzeti múzeumban van, kiásáskor rendes helyzetében 

 állva találták, s fölötte a földréteg már 12 lábra vastagodott. 

 Azon malomház (Radlwirthshaus), mely a vörösvári országút 

 mellett vagy 40 év előtt épült, annyira el van már is földdel 

 öntve, hogy falának csak fele van még künn. Ha már alig egy 

 félszázad elegendő arra, hogy egy házat a szemünk láttára 

 képződő mostkori réteg félig betemessen, mi felötlő van ab- 

 ban, ha a római légiók pannóniai főhelye, erődéinek, circusá- 

 nak, pénzverőházának, caldáriumainak s magán-lakainak nem 

 csak alapjával hanem fennálló falainak egy részével a gát 

 nélkül működhető víz hordaléka alá jutott. Az egész Dimatáj 

 fokonkénti emelkedése mellett szól az is, hogy, miként em- 

 lítve volt, e folyamnak egy kis nyugoti ága 0-Buda s a hajó- 

 gyári sziget közt a helyett hogy alámosná az egykori várost 

 környező 7 — 12 bécsi láb széles falat, fölötte foly el. 



A kis-celli hegy, melyről a negyedkori képleteknél tü- 

 zetesen lesz szó, szintén mutat egy réteget, mely jelenleg foly- 

 tonosan képződik. E réteg a szintes fölületü mész fölött terül 

 el, és lejtős. Vastagsága legtetemesb a Mátyáshegy allyán s 

 Ó-Buda felé fogy, míg végre egészen elmosódik. ÁH nummu- 

 litmészből, márgából, dolomitból, agyagból,'j szóval azon szik- 

 lafajok zúzdarabjaiból, melyeket a Mátyás- s az ó-budai ma- 

 gas hegyeken taláhmk. Ezen hegyek keleti oldala meredek, 

 s a lecsörgedező meg zuhanó víz finomabb s durvább szüda- 

 részeket ragad magával, visszahagyván a hegyaljnál a nehe- 

 zebbeket, s tovább vivén a könnyebbeket. 



A budai hegyeket legnagyobb részt egy régiebb (alsó 

 neogen) agyag fedi, melyben ott, hol eredeti fekhelyén van, 

 olykor tengeri állatokat találunlc ; ellenben alantabb helyein 

 a hegyoldalnak, vagy szűk árkokban ezen agyag legfelső ré- 

 tegében gyakran találkozunk mostan élő kerti csigákkal. 

 Ezen legfelső réteg szintén a víz mosó s ragadó erejének kö- 

 vetkezménye. Az anyagot a régi agyag szolgáltatja, melyet a 



