14 PEST-BUDA KÖRNYÉKÉNEK 



Ilyenek egész sorozatát határozta meg Dr Frivaldszky 

 Imre úr : 



Planorbis vortex, P. cornens, P. alhus, P. marginatus, 

 P. nitidus. 



Félix hispida MüUer, H. sericea Müller, H. cartusiana. 



Succinea amphibia Drap. S. óblonga Drap. 



Achatina luhrica. 

 I 



Clausilia similis, Cl. bidens Drap. 



Pupa tndens. 



Carychium minimum Müller. 



Lyvmeus stagnalis Müller, L. palustris Müller, L. minu- 

 tus Drap, L. vulgáris Pfeif. 



Paludina vivipara Linné, P. achatina Lam, P. im- 

 pura Lam. 



Anodonta anatina Linné, A. piscinnalis Nils. 



Unió batavus, U. pictorum. 



Néha oly gödi'ös helyeket talál az ember, melyek fene- 

 két finom fehér iszap képezi. Ezen fehér iszapon salétVon vi- 

 rágzik ki, s némely növények labiáták, s papiliondceák szé- 

 pen díszlenek rajta. 



Tekintvén, hogy a tm-fa az azt alulról közvetlen érintő 

 iszappal együtt ugyanazon homok és kavics mélyebb helyeit 

 tölti ki, mely Pest rónáját általában födi, s melyről azt állítot- 

 tuk, hogy a legújabb földtani időszakban vette eredetét ; te- 

 kintvén továbbá, hogy sem turfa nem képződik, sem a csiga- 

 fajok a hely színén nem élnek többé, ezen képlet létezésének 

 idejét meglehetősen szűk határok közé szoríthatjuk : az kép- 

 ződni kezdett, midőn már a Duna és a Rákos patak jelen fo- 

 lyása, hogy úgy mondjam, megállapodott, tehát a geológiai 

 mostkomak egy igen is késő szakában, és tartott addig, míg 

 a mélyedések szilárd anyaggal megtelve, a vizet többé be nem 

 fogadlaatták, s ez magának más lefolyást volt kénytelen ke- 

 resni. E szerint megszűnvén a növény s az állatok létezésére 

 szükséges körülmények, meg kellett szűnni a turfa további 

 fejlődésének, meg a vizi csigák tenyészésének. 



Vannak helyek, hol a turfa már nem is a legfelső réteg, 

 hanem azt homok borítja 2 — 5 bécsi láb vastagságban. 



Pest közvetlen szomszédságában több apró mocsár volt, 

 melyet a bennünket megelőző nemzedék még látott, sőt 



