FÖLDTANI leírása. 15 



Öregeink közöl mint szemtanúk többen beszéhiek rólok. 

 Példa arra, hogy a táj egy-két nemzedék éltében is bír 

 a geológiai tényezők untalan hatása folytán feltünöleg 

 változni. *) 



4) Mésztvffképzödés. 



Edesvízmész Buda környékén több egymásra követke- 

 zett földtani időszakban képződött. — Az ok meglévén még 

 jelenleg, kell hogy az okozat is bekövetkezzék. 



Legyen itt elég két eseti-e figyelmeztetni. 



Az egyik hely, hol egy mostkori mésztuffképződésnek 

 véghez menni kell, Ó-Buda fölött a löpormalom rónája. Ezen 

 a rónán több a mészhegyekböl eredő forrás terül el, s ingo- 

 ványos helyeket képez. Egyike ezen forrásoknak az, mely a 

 békásmegyei'i (Krotendorf) csinos malmot hajtja. E víz num- 

 mulit-mészböl fakad, kijővén, egy közel 4 öl mélységű kis ta- 

 vat tölt meg, melyben mennyisége egész éven át egyenlő, 

 valamint hőfoka is. Dr Kerner azt három holnapig változat- 

 lanul + 22''75 C-nak találta ; ugyancsak szerinte magassága 

 a tenger fölött 419,9 párisi láb. 



E víz tiszta, íze földes, vegybontva még nincs, de any- 

 nyit mondliatni, hogy szénsavas meszet nagy mennyiségben 

 tart felolvadva. Ez a malomkerékre rárakodik és annyira 

 meggyül, hogy ha időnként nem tisztítanák, a kerék végkép 

 akadályozva volna forgásában. Mnden 4 — 5 évben lefeszíte- 

 nek a lapátokról egy pár ujjnyi tufíkérget, melyet a víz ily 

 rövid ideig tartó érintkezés alatt rak reá. A víz a mésztarta- 

 lom legnagyobb részével tova siet, s azt minden esetre elbo- 

 csájtja magától, az ingoványos rónán tuífréteget képezvén. 



Erre mutat azon táj flórája is, ott m é s z m o c s á r nö- 

 vények**) tenyésznek : orchis palustHs, juncvs ohtusijlorus, 

 és mindenek fölött schönus nigricans, mely utóbbi a löporma- 



*) Dr. Pólya úr s többek közlese szerint volt idö, midőn kacsázni 

 jártak azon mocsárokra, melyek a mostani Fehér Hattyú fogadó 

 helyén állottak. (Kerepesi út). 



**) Sendtner Vegetationsverhaltnisse von Süd-Bayern, Hochmoore, 

 Wieaen- oder Kalkmoore. 



