16 PEST-BUDA KÖRNYÉKÉNEK 



lom egész környékén különösen gyakori, és a nyugotról jövő 

 források (Gesundheitsbrünndel, pár lábnyira a löpormalom tó- 

 tól) csatornájának mintegy szegélyét képezi (Kerner). 



A másik hely, liol mész a mostkorban képződött, a vá- 

 rosligettől éjszakra van. Itt némely pontokon kútásás "alkal- 

 mával egy szilárd rétegre akadnak, mely a felülettől lefelé 

 3 — 4 lábnyira van, s vastagsága csekély. Ez nem egyéb, mint 

 mocsármész, mely lerakodott akkor, midőn a képződési körül- 

 mények együtt voltak, s most, minthogy ezek ott végkép meg- 

 változtak, többé nem képződik. 



b) Negyedkori képletek. 



Ha a negyedkori (quaternár, diluviál) képletek azok, 

 melyek a táj jelen relief-alakzatának legalább nagyjából ki- 

 fejlődése után és az ember fellépése előtt képződtek, úgy Pest- 

 Buda környékén hármat számíthatimk ide : 



1) Bizonyos mésztuffokat, melyek több helyen előfor- 

 dulnak ugyan, de oly tökélyesen kifejlődve s feltárva sehol 

 sincsenek, mmt 0-Budától nyugotra Kis-Cellen. 



2) Egy laza agyagot, melyet Németországban leggyakrab- 

 ban Lösznek neveznek. 



3) Az állati életet barlangokban. 



1) A kis-cellí mésztuff. 



A kis-celli fölsík a Mátyás- és ó-budai hegynek előhegye 

 kelet felől. 



Áll édesvízmészböl, gőrkövekből, s homokból, melyek 

 egymással váltakozva jőnek elő. A mész tömöttebb-féleségét 

 építésre , sőt égetésre is használják, a tuffnemüt pedig antik 

 tornyocskák , gloriettek falazásái-a , meg a virágágyak s cso- 

 portok befoglalására. 



A képlet viszonyalt sok helyt a tennészet maga tárta fel, 

 de még inkább föltárják azon kőbányák, melyekben a meszet 

 fejtik. 



A hely színén gyűjtött adatok oda mutatnak, hogy e képlet 

 egy hajdani tónak a medencéjét tölti ki, mely a Szépvölgy 

 nyílásától kezdődik, s tart éjszaknak a kaszárnyáig, hol a kép- 

 let végkép kiékül. A tó szilárd fenekét a tömött agyag képezte, 



