^ PESa''BÜÖA IM;)íiííYíXENEK 



tak tapadva, tehát ezzel egykorúak, fajra nézve az említettel 

 azonosak (Peters). 



Puhányokból vannak : paludina impura, Umneiis vul- 

 gáris, l. glutinosus, lielix Jiispida, pupa dolium. 



Találni ezeukivül még más pontokon is niésztiiflfot ha- 

 sonló, de kisebbszerü körülmények közt. 



2) Lösz. 



A sárgás laza anyag, melyet a geológiában meglehetős ál- 

 talánosan 1 ö s z-nek neveznek, körülveszi magaslatainkat csak- 

 nem kivétel nélkül, söt itt-ott a hegyek tetején sem hiányzik. 

 Az, mióta a hegyek mostani alakzata fejlődni kezdett, ugyan 

 együtt kezdett létre jönni, s képződik kisebb mérvben helyen- 

 ként maiglan is. Anyagát azon márgás és agyagos kőzetek 

 szolgáltatták, melyek a hegyek fölemelkedésekor iszapolva, a 

 légi víz által a magaslatról lesöpörtettek s a hegyek lejtjén, 

 még inkább alján, vagy egyes zárt medencékben felső réteg- 

 ként meggyűltek. 



Buda környékén egész körben követhetjük, melyet egy 

 hatalmas lelhelyétől Budaörstől kezdve, s onnét Budára a 

 -Dunapartra térve a vörösvári úton követhetünk Solymárig, in- 

 nét Kovácsira, Hidegkútra térve Budakeszin fejezhetünk be. 

 Ezen kivül a hegyek közt is oly gyakori, hogy minden egyes 

 leihelyét sok volna elősorolni. 



Budaörsön a helység mögötti dolomitbércektől délre s 

 főleg éjszakra egészen föl a budaörsi hegy fölsikjáig erősen 

 van kifejlődve. Vastagságát itt-ott 130 — 150 lábra tehetni, 



Budán a Gellérdhegy déli lejtjének alsó része itt-ott lösz- 

 ből áll, melyben most-élő csigafajok fordulnak elő. Itt tégla- 

 vetésre is alkalmazzák. A tunnel keleti vagy Pest felé néző 

 nyílásánál a márgát egy-két ölnyi vastagságban fedi. Kisebb 

 mennyiségben a magaslatok közti árkokban s mélyedések- 

 ben gyakran találni, úgy többek közt a Kis-Svábhegy déli 

 lejtjén stb. 



Kövessük azonban a Dunaparton éjszak felé. Ó-Buda 

 mögött az u. n. kamarai téglavetőnél az alsó neogen-agyag 

 keleti lejtjét meglehetős vastagságban borítja, sőt helyenként a 

 tetején terül el. Főleg az ó-budai hegy keleti lejtjén erősen 



