FÖLDTANI leírása. 2"!- 



kifejlődve és mély árkok által tanulságosan van feltárva. 

 Látni itt, hogy valamint a kis-celli negyedkori mésztuffnál, 

 úgy itt is közel a mostani országúthoz a tí^mött neogen-agyag- 

 ból a hegyek vonalával egyközüen menő valóságos töltés van, 

 mely a magaslatról leguruló kö-zuzadéknak gátul szolgált. A 

 lerakodás minősége tisztán a mellett szól, hogy e kőzet-dara- 

 bok erőszakkal jöttek mostani helyökre, s ott súlyaik szerint 

 helyeződni idejök sem volt. A darabok élei nem kopvák, s 

 petrographiai tekintetben épen olyanok, minőknek a felemelt 

 bércekről lehámlani okvetlen kellett aira, hogy a dolomit fö- 

 detlenül álljon elő, azok ugyan is nummulitmész, eocenmárga, 

 itt-ott dolomit darabokban s porban, meg agyag. 



Ugyanezen árkok mutatják, hogy az erőszakos toldulás 

 olykor hoszabb időre megszűnt, víz kezdett meggyülni, s eb- 

 ből tuff lerakodni, melynél azonban a képződési körülmények 

 távol sem voltak oly kedvezők, mint Kis-Cellen. Azt kőpor- 

 ladék mechanikai toldulása sokszor zavarta, úgy, hogy tömöt- 

 tebb mész létre sem jöhetett, s általában az egész képződés 

 csak addig történt, mig ft mészréteg felülete az agyag védgát 

 magasságát el nem érte, azontúl csupán csak mechanikai le- 

 rakodásnak látni nyomait. 



A Háromhatárhegy, Hárshegy és a Hidegkútot éjszakról 

 övedző többi hegynek a vörösvári út felé néző lejtjén csupán 

 csak mechanikai lerakodást észlelni, itt vegyúton nem képződhe- 

 tett csapodék azon'okból, mert semmi védgát nincs, mely a le- 

 csurgó vizet feltartóztatta s tartalmától megfosztotta volna. 



Solymár felé menve a lösz több vizvájásban látható és 

 vastagsága helyenként ismét tetemes. 



Kovácsi és Hidegkút medencéjében a lösz képezi a fe- 

 lületet, s követhetni Buda felé több mélyedésben. 



A nagy Svábhegy több pontján találkozni vele, de na- 

 gyobb mennpségben sehol mint Budakeszin, itt a hegy nyu- 

 goti lejtje, s Budakeszi területe nagyrészt abból áll. 



Egy oly képlet, mely képződni akkor kezdett, mikor he- 

 gyeink emelkedni, s melyet az akkor működött tényezők 

 ugyanazon törvény szerint maiglan is növesztenek, természe- 

 tes, hogy régiebb s újabb rétegekkel bír, melyeket azonban 

 olykor a kövületek által is meg lehet különböztetni. 



