26 PEST-BUDA KORNYÉKÉNEK 



chyt alkatrészeit, melyek közt az agyag és a nátron úgy lát 

 szik, hogy nem kis szereplésre vannak hivatva. A trachyt ál- 

 talában tartalmaz nátront nagyobb mennyiségben mint kálit ; 

 ugyan ezt állíthatjuk különösen a mi trachytjainlíról is, mert 

 a hány magyarországi trachyt eddig" elemezve van, az mind a 

 külföldi trachytok módjára találtatott összetevő lenni. Az 

 agyagot a víz a legalantabb helyre hordja, ott meggyííjti, s 

 végre egy vízhatlan fenék képződik, melyen az atmosphárai 

 xíz meggyül. Ezen víznek egy része a \dzállást körülvevő maga- 

 sabb helyekről jő, melyeket nem egyéb mint a ti-achyttar- 

 talmú neogen-homok képez, a víz ezt kilúgozza, s mint sóol- 

 dat foly a közös tartóba, melyből szárazság idején élpárol, 

 visszahagyván egy fejér kivirágzást, me\j legnagyobb részt 

 szíksó. Hol a víz eredetileg a trachytagyagot kevés homok- 

 kal keverve rakta le, ott a nedves időszakban^ tavaszszal és 

 öszszel magából a néha partos földből is virágzik szíksó ki, 

 a nélkül, hogy a víznek kellene azt messziről összehordani. , 

 Ismeretes a szíksóseprök előtt azon kissé furcsán hangzó 

 tény, hogy csak reggel lehet seperni, mielőtt a nap melegen 

 süt,, mert a mint a föld megmelegszik, a szíksó többé nem 

 látszik, az mintegy visszament újra a földbe. A tény áll, de a 

 magyarázata az, hogy a szénsavas nátron reggel a víz legna- 

 gyobb mennyiségével van egyesülve s kikristályodva. E meny- 

 nyiség egy részét azonban elveszti a meleg s mozgó lég együtt- 

 hatása folytán, sokkal kisebb terjre esilí öszve, s az előbbi 

 állapotához képest szabad szemmel alig vehető ki. 



A szíksóképzödés külön tanulmányom tárgya ; alkalmi- 

 lag már több észletet, több kísérletet tettem, melyek oda lát- 

 szanak mutatni : hogy annak képződése honunkban olyan he- 

 lyekre szorítkozdv, melyek földjében a vulkáni közetek el- 

 mállott darabjai vannak eloszolva. Ilyeken a kovasavas-náti'on 

 szénsavas nátronná változik át, s vagy kivii'ágzilc, vagy for- 

 rásokban s vizekben (Pality) gyiíl meg. Az alsó neogen ho- 

 mokon ritkábban látni Idvii'ágzást, s a melyet eddig láttam, 

 nem volt egyéb mint konyhasó ; míg a felsőn mindig szíksót 

 észleltem. 



E kavics és homokképlet csupán rétcgzeti viszonyainál 

 fogva áll a neogen-kőzetek között, meglehet, hogy ha kövülete- 

 ket találunk benne, ezek nyomán azt a negyedkori képletek 



