FÖLDTANI leírása. 37 



Eo-észben véve táblaalakú, mely helyenként vékonyabb, 

 helyenként vastagabb, de legnagyobb vastagsága sem tesz töb- 

 bet 20 bécsi lábnál. E tábla összefüggő ott, hol a hegy felülete 

 róna, erre nézve legjobb példa a VáAegy Budán ; kisebb na- 

 gyobb darabokra van töredezve azon hegyeken, melyek fölü- 

 lete hullámos, látni ezt igen tanulságosan a mint Békásme- 

 gyeri-öl Ürömre megy az ember : itt a darabok egymástól nin- 

 csenek mesze s gyakran kivehetni, hogy egymás mellé állítva 

 egészen összeillenének ; az egyiknek kiállóságai, a másiknak 

 mélyedéseibe épen beférnének. Az édesvizmész táblája össze- 

 töredezett tehát akkor, midőn a hegyek emelkedtek, s hol a 

 felület változása nem volt tetemes, a töredékek sem jutottak 

 egymástól messze, sőt hogy nem is hömpölyögtek mutatja az, 

 hogy éleik sincsenek elkopva. Végre a lakottabb helyek 

 közelében, tehát Buda körül, csak kivételesen látni na- 

 gyobb tömegekben, mint például a Várhegyen, melynek leg- 

 felső rétegét, a melyen a házak s várfalak állanakfisaknem ki- 

 zárólag képezi ; ellenben a Gellérd-, József-, Ferenc- és Rókus- 

 hegyen, a Svábhegyen egyes darabokban hever, melyekről 

 csak azt látjuk, hogy az alsó agyag tetején vannak, de hogy 

 egymással hogy függenek össze, ki nem vehető. E helyeken 

 az édesvizmeszet az emberi szorgalom eltávolította, s erre két 

 fő indító oka volt, először az, hogy könnyen jutott egy hasz- 

 nálható kőhöz, másodszor hogy a követ eltávolítván mívelhető 

 jó földet kapott. 



Használhatni építésre, kőfaragásra és égetésre, mely 

 utóbbi célra sokkal jobbnak mondják mint a nxunmulitmeszet. 

 Az Aranyhegy tetején, s a hidegkúti úton (a József- és Nyék- v. 

 Vadaskerthegyektői nyugoti-a) vannak a jelentékenyebb bá- 

 nyák. A Gellérdhegy nyugoti részén kétségkívüli nyomai van- 

 nak egy édesvízmészbányának, noha a mostani legöregebb lakók 

 sem tudnak róla hagyományilag semmit. Hatalmas rétegdarabok 

 maradtak délre a legfelső státiótól, körülbelül szemközt a 

 márgakőbányával, mely a hegy éjszaki részén van nyitva. A 

 mész agyagon fekszik, s üreg van benne, melyben nedves 

 időben víz gyíil meg s ivásra használtatik. E hely körül meg- 

 lehetős területen vannak éles s vékony kődarabok elszórva 

 nagy mennyiségben ; ilyen darabok csak emberi foglalkozás 

 maradványai lehetnek. Egy nagy s elszigetelve álló síikla- 



