FÖLDTANI leírása. 41 



Cerithium margaritacetim L a m. igen gyakori = raainzi 

 medence, a bécsiben Leobersdorf és Gauderndorf mellett 

 a homok. 



Cerithium plicatum L a m. ritka = niainzi medence ; 

 bécsiben Leobersdorf, Gauderndorf, Diós- Jenő Hont me- 

 gyében. 



Mdanopsis impressa K r a u s s = ííiederkreutzstatten 

 és Gaunersdorf ; IMiesbach Bajorhonban ; Friebitz Morva- 

 országban. 



Nerita incta Fér. igen gyakori = a bécsi medence 

 felső rétege ; ]\Iiesbach, Friebitz s a t. 



Pyvula Lainei B a s t. = Faluns jamies Dax mellett. 



Vemis Brocchi gyakori. 



Buccínum. 



Turritella. 



Ostrea. 



Ezekből látni való; megjegyzi Peters úi', hogy a közép 

 IJunamedencében egyes olyan fajok éltek együtt, melyek a 

 bécsi medencében különválasztva jönek elő, és hogy Buda- 

 Pest körül olyan faj is van, melyet a bécsi medencében^ eddig 

 nem találtak (Pynila Lainei). Az agyagképlet képezi tehát a 

 neogen-csoport legalsó tagját, s általában megfelel a bécsi 

 neogen-agyag legalsó és középső rétegeinek. 



A réteg összes vastagsága tetemes. Budán az emelke- 

 dettebb helyeken még nem annyira, mint Pesten, hol a homok 

 és kavics alatt változó mélységben (18 — 45 bécsi láb) min- 

 denütt találni. — Budán a Vízivárosban a vár alatt a három 

 korona cimü háznál kútásáskor 254 bécsi lábra mentek le 

 benne, de sem végét nem érték, sem ^-izet nem kaptak, s az 

 ásást abba hagyták. — A Rókushegyen a fönebb említett fú- 

 rás 205 lábra ment le, de ott a réteg végére jöttek. — Pesten 

 a Kálvária hegyen 18 bécsi láb alatt elérték, s fúrtak be az 

 agyagban 180 lábra, de itt sem adott vizet, sam keresztül nem 

 hatottak rajta ; az Orczy-házban, a Királyutca sarkán egy 

 artézi kútásás alkalmával 45 lábnyii'a elérték az agyagot, s 

 fúllak benne még 564 lábra, de itt sem éi-ték végét, sem vizre 

 nem jöttek. 



Összes vastagságát tehát kerekszámmal lehet 600 bécsi 

 lábra tenni. 



