43 PEST-BUDA KÖRNYÉKÉNEK 



8) Eocenmárga. 



A neogen-rétegek alatt, mint az eocencsoport legfelső 

 tagja, azon mészmárga következik, melyen keresztül a tiin- 

 nel van ásva. 



Ali agyagos mész, márga, meszes homok s homokos 

 ^y^S számos rétegéből, melyek egymással ismételve válta- 

 koznak oly módon , hogy a tömöttebb és szilárdabb mésztar- 

 talmúak lualkodnak, míg az agyag- s homokkeverékeldíol 

 lazítottak csak alárendelt szerepet viselnek. A rétegzet tisztán 

 kivehető : általában déli dőlés a leggyakoribb, de ez átlbrdiil 

 keletire is, úgy hogy a márga a magokat belőle kiütő maga- 

 sabb dolomithegyeket köpeny gyanánt veszi körül. — Az 

 alacsonabb hegyeknél, melyeknél a márgából semmi régiobb 

 kőzet sem üti fel magát, a márga rétegei gAakran a hegy lejt- 

 jével megfelelőleg dőlnek. 



Fris állapotbau a mészmárga kékesszüi-ke; elmállva 

 sárgásszürke ; törése földes, kicsiben egyenetlen, nagyban 

 ^^^^9^ ; tapintata édes , alkati-észéi általában : szénsavas 

 mész, timföldln drosilikát, quarc-homok, mihez gyakran fekete 

 csillám is szegődik. A légen a legtöbb réteg kőzete elmállik ; 

 némel}-ik a \-izben elveszti összefüggését, s egészen poiTá esik 

 szét ; egy féleségét a timnelböl (nem épen a legjobb) hydraidi 

 mész gyanánt használták. — Összetétele : 

 szénsavas mész 67 

 timfóldliydrosilikát 28 



quarc-homok 2 » 



100 (Wagner). 



Az egyes rétegek nem vastagok, többnyire 6 — 12 uj,]- 

 nyiak, de az összes vastagság tetemes. — Azt, ha a réteg felső 

 és alsó határától szorosan a függőleges távolságot veszszük : 

 kerekszámmal vagy 200 bécsi lábrateheüii. Ezt adja körüi- 

 belül Heinrich cs. k. kapitány kútja is, melyet Budán a Ki-isz- 

 tinavárosban a „teremtéshez" címzett házban a kis Svábhegy 

 alján furatott. Itt vag}^ 450 láb mélységben tartott ugyan a 

 mészmárga, de a rétegek hajlása nem engedi, hog\- ezt az összes 



