FÖLDTANI leírása. 43 



vastagságnak vegyük. /Fekintetbe véve a dőlés fokát, e 450 

 láb 200 vastagságra vezethető vissza. Ennél nagyobbat a 

 ipészraárga semmi szabad fala nem mutat 



A mészmárga főleg Buda városa közelében van erősen 

 kifejlődve annyira, hogy Budát a márga környékének ncvea- 

 hetjük. E környék középpontja a Várhegy, s általában mond- 

 hatni hogy az egész, a Várhegyet körülvevő, hegykoszorii a 

 Várhegy felé néző oldalán márgából áll, melyet főleg a mély- 

 ségben a ni'ogen-agyag föd el. — Leihelyei különösen: a 

 Várhegy keleti , éjszaki s nyugoti oldala , a Józsethegy , 

 Ferenc-hegy, a Szépvölgy, a Gellérdliegy, a Sashegy éj- 

 szaki lejtje, a Svábhegyek, a Jánoshegy és Hárshegy Buda 

 felé néző némely pontjai. A hegyek tuUú , nem Buda 

 felé néző oldalain elterjedése csekélyebb. Budakeszin mu- 

 tatkozik az úton, éjszakra a falutól, úgy szintén Budaörsön 

 is, hol Peters úr szerint éjszakra a helységtől a Farkashe- 

 gyen meglehetősen kifejlődve jő elő; végre Hidegkúton a 

 Hárshegy meg a Hegyeshegy között szemközt az Arany- 



'^egygyel. 



Fölötte leggyakrabban az alsó neogcn-agyag van, alatta 

 a nummulitmész. 



Kövületek nem csekély szánnnal jőnek ugyan elő, de 

 megtartási állapotjok nem különös. Két fő leihelyünk van : 

 első a tunnel, melynek tisztelt igazgatósága valóban eléggé 

 nem köszönhető hódolattal a tudomány b-ánt szíveskedett azok 

 gyűjtését (még pénzáldozatot sem kiméivé ! ) a legsikeresb mó- 

 don könnyíteni ; második a Császái-fürdö melletti sziklafal, 

 mit egy-két év^^el ezelőtt egy újonnan épült háznak udvarában 

 kőbányává változtattak. Ezenkívül egyes példányokat több 

 más pontról is israei'ünk. 



Igen nagy számmal gyűjtöttem a tunnelből echinideket, 

 melyek közt a következő nemek vannak : echinolainpas, ho- 

 laster, liemiastevy cidaris, pygorinchus, spatangus (schizasfer). 

 Ezek némelyikét Michelin úr Parisból azon alkalommal, 

 hogy a német temiészetbúvárok és orvosok nagy gyűlésén 

 Bécsben volt (1856), megtekinté, de biztosan csak az echino- 

 lampas ham sphaericust A g a s s i z határozta meg, s a timnel- 

 ból valók többnyire ide tartoznak. Spatangnsok vannak azon- 



