48 PEST-BUDA KÖRNYÉKÉNEK 



Jól meghatározott faj Peters tanár úr szerint terehellvm 

 convolututn és ostrea cyathda, mind a kettő Kovácsiról. Aniaz 

 ismeretes már Csurgóról is Fejér megyéből. 



d) M á s o d k r i képletek. 



A harmadkori képletek alatt Buda környékén jókora te- 

 rületen két nietamorph kőzettel találkozunk, de a melyekben 

 sem kövületeket feltalálni, sem hogy közöttök az alsó micsoda 

 sziklafajon fekszik, kipuhatolni, eddig nem sikerült. Az egyilc 

 tömött fejér mész, s ez van alul, a másik dolomit, amazt 

 'hün követő, s a hol a viszonyok jól ki vannak fejlődve, társát 

 köpeny gjanánt burkoló. * 



Buda környékének legmagasabb hegyeit a fejér tömött 

 mész képezi, így a pilisi hegyet 2400 bécsi láb ; Kovácsi s 

 Budakeszi között a fejér tömött mészen díszlő erdőségben 

 több csúcsokat (Kakulthegy 1303, Verestóhegy [rother Lacken- 

 berg] 1589 bécsi láb. Peters), a Jánoshegyet 1656', s a t. E 

 hegyek lejtjén kevés kivétellel mindenkor a dolomitét talál- 

 jiüv, amahoz nem csak simulva, de mint alább említve lesz, 

 fokonként átmenve. Képez azonban a fejér tömött mész kör- 

 nyékétől távolabb a dolomit is hegycsúcsokat, melyek a fe- 

 jérmészhegyek után vidékünkön a legmagasabbat : Három- 

 határhegy, Budától éjszakra 1554', Kecskehegy 1148', Hi- 

 degkúton a Kalváriahegy Peters szerint 1120' ; a csíki hegyek 

 996' (Peters) ; Budán a Sashegy 835;, a Gellérdhegy 724, 

 (Kreil) s a t. 



Ezeket előre bocsátva, vizsgáljuk e két képletet, kezdve 

 a tiatalabbon közelebbről. 



1) Dolomit. 



A dolomit kristályosan szemcsés, olykor tömött, likacsos 

 és gyakran por-alakú. — Színe fejér, -sárgásveres, szürke. 

 Vannak féleségei, melyek savakkal nem pezsegnek, és Aman- 

 nak, melyeknek még tömött darabjain is idéz valami erösebb 

 sav pezsgést elő. 



Ásványokból előfordulnak benne : calcit, mely gyakran 

 nagyobb hézagokat tölt ki benne ; quarc, mint \áztiszta kristály 



