FÖLDTANI leírása. 53 



képezve lép fel. — Ez világosan a mellett szól, liogy a num- 

 miilit-mcsznek nem kell okvetlen dolomitba menni át, és hogy 

 van dolomit, mely a fejér tömött mész csoportjához tartozik. 



Még szólóbb bizonyíték erre a következő észlelet : 

 ugyan is a tokodi köszénbányának egy 1853-ban készült tér- 

 képén akeresztmetszetböl kitünik,hogy ott a nimimulitmészmeg 

 a még akkor júramésznek nevezett másodkori kőzet közt 

 egy egész képlet, az eocen-csoport legalsó rétegei, t. i. egy 

 tömött agyag cerithiiimokkal, a bele települt édesvizmészszel 

 és kőszénnel foglal helyet. Ezen észleletet később Peters tanár 

 úr a hely színén valónak találta, sőt a kovácsii kőszén előjöttét 

 is a tokodival azonosnak állítja. Már pedig Kovácsin a kőszén- 

 telep az azt bezáró édesvizmészszel meg az ezt befoglaló eocen- 

 agyaggal kétségen kívül dolomiton fekszik, tehát a dolomit 

 meg a nummulit-raész között itt is egy egészen idegen képlet, 

 a kőszenet tartalmazó eocen-agyag foglal helyett, következés- 

 kép szintén egy tény, hogy a nummulit-mész meg a dolomit 

 egymástól különválva is lépnek fel. 



Mi a többi neogen-közetet illeti, melyek olykor a dolo- 

 miton feküsznek, u. m. a szarukÖ-breccia (Gellérdhegy), az 

 alsó agyag és a homokkő (Budakeszi, Dammgraben), ezek 

 élesen elválva, sőt a homokkő összevissza töredezve s az alatta 

 levő dolomit mélyedéseit töredékeivel kitöltve jönek elő. Ezek 

 semmi átmenetet sem képeznek dolomitba. 



2) Fejér tömött vagy lias-mész. 



A fejér tömött mész fő környéke Kovácsi könil van, 

 onnét Solymár, meg Hidegkút és még inkább Budakeszi felé 

 hatalmasan van kifejlődve. Terjedelemre tán nem, de magas- 

 ságra még kitünŐbben jő elő Pilis-Szántótól kezdve éjszak- 

 nyugotnak Esztergám felé. Itt képezi tájunk colossusát, a 

 pilisi hegyet, de itt egyszersmind vége szakad a neptuni kép- 

 leteknek, mert túlsó oldalán a trachyt veszi át az m*almat. Bu- 

 dához legközelebb a „Szép Juhászné" felett a Hárshegyen, 

 meg a Jánoshegy csúcsán, mutathatni be. 



E mész tömött, olykor finom szemű. Kalapács alatt 

 rendszerint apró szögletes darabolcra esik szét, előidézve 

 benső hasadékok által, melyeket a kőzet felületén a légbeliek 



