54 PEST-BUDA KÖRNYÉKÉNEK 



hoznak léü'e. Távolabb ezek hatása körétől a kőbányákban 

 találni gyakran olyan darabokat, melyek az idomítást kiáll- 

 ják. Ezeken a törés kagylós, vagy kagylósán szálkás. Szine 

 rendesén fejér: hófejér, kékes-, vagy sárgás-fejér; kivétele- 

 sen szürkés vagy vasoxyd-festette veres. 



Ásványokból calcit és ritkán pyrit (Rókahegy, Üröm) 

 fordulnak elő. 



Kövületekből legfeljebb kétféle nyomokat hozhatok fel. 

 Az egyikféle magában a kőben van, s calcit-hasadáslapok 

 által tűnik ki a tömött anyakő fris töréslapján. Ezen kiválá- 

 sok állandóan gömbölyű vagy tojásdad körzete szerves ido- 

 mokra (enerinit-szálakra) emlékeztet. Ezen előjövésmódból 

 mitsem lehet határozni. A nyomok másü?^ nemét a kő termé- 

 szetes felületén találni : rajta olykor szerves testekre s legm- 

 kább kagylókra emlékeztető vonalok állanak ki, míg körülete 

 az egynemű mész-anyagot a szénsavas víz old-ereje lassanként 

 eltávolította. (Pilisi hegy délkeleti oldalán közel a tetőhöz). 

 E külső nyomoknak azonban nem venni folytatását magában 

 a kőben észre ; ha ezt ketté törjük, az belül csak oly homogén 

 mintha kivül semmi sem volna rajta. Ezen nyomok, sőt utóbb 

 egy-két meglehetős példány nyomán, Peters úr a Dachstein- 

 mészszel (alsó Has) hozza párhuzamba, s azon oknál fogva 

 lias-mésznek is nevezhetni. A kövületeket megalodus 

 triqueter-nek (a régi „Dachsteinbivalve^') ismerte fel, mit a 

 Dachstein hegységben is évekig oly rósz példányokban talál- 

 tak, hogy a fajlagos meghatározás csak hosszabb idő után 

 történhetett. 



E tömött lias-mészről csaknem azt mondhatni, hogy nem 

 réteges. Dacára roppant tömegének, elterjedésének, és tete- 

 mes magasságú sziklafalainak csak néhány kevés helyen veimi 

 rétegzetét észre ; így a Remetehegyen, Hidegkút és Kovácsi 

 közt épen a remete-barlang szirtjén, hol az a hegy általános 

 dőlési viszonyaival megegyezik. Peters úr szerint Boros-JeniJn 

 is venni rétegzetét a Hegyeshegyen (1500') ki, hol a rétegek 

 éjszakkeletnek csekély fok alatt dőlnek. 



Geológiai határa fölül a dolomit csaknem kizárólag, 

 olykor nummulitmész, nevezetesen Békásmegyer meg Üröm 

 között, hol a tömött mész meg a nummulitmész között a Ró- 

 kahegyen és a Péterhegyen hol van dolomit, hol nincs. Nyu- 



