90 a' magyar tud. társaság' történetei. 



ötödik czikkei.t. 



Elhunyt tagok. 



Ezen academiai év alatt a' társaság öt tagját veszté el. Az igaz- 

 gatok kOzűl gráí Karnis 3Itháli/ húiiyt el, Szebenben nov. 27d. 1835. 

 Emlékezete' fentartása iránt a' következett nagy gyűlés rendelkezék, 

 mint alább látható leszen. Levelező tagjai közül kettőt, báró Férus- 

 sac Endrét, 1836. januáriusban, 's Eresei Dánielt, febmáriusban ; leg- 

 sajnosabban Berzsentji' halála illeté az academiát, ki febr. 24d. halt 

 meg. Ezt követé még a' reményteljes Petrovics is, véletlen betegség 

 áldozatja, haza tértében, Münchenben, april' 12-én 1836. Berzsenyi' 

 emléke' megírására Kölcseij , Petrovicséra Zsivora szólítatott fel a tár- 

 saság által. Férussac és Eresei' emlékezete nem nyervén szónokot, 

 életrajzaik itt következnek röviden az 1836-diki Névkönyv szerint. 

 B. Férussac Endre, külf. lev. tag. 



Született 1786. dec. 30. Carthronban, a' tárni és garonni megyében. Fia 

 egy a' forradalom alatt kibujdosott ezredesnek , ki hivatalos dolgai mellett külö- 

 nösen kedveié a' csigataníhnányt, 's e' ta'rgy felől több értekezéseket is írt. F. 

 igen fiatal korában léjiett hadi szolgálatba Napóleon alatt, megfordult a' franczia 

 seregekkel Német- és Spanyolországban, hol lősebet is kapott. Ebből kigyógyul- 

 ván, de a' spanyol ég alatt egészsége szenvedvén, a' császár oleroni alispánná 

 tette az alsó-i)yrenaei megyében, melly hivatalát az új rend alatt 1814ben elveszte 

 ugyan , de majd ismét a' nemzeti őrség' stábjánál zászlóaljas kapitány 's a' becsü- 

 letrend' lovagja, Napóleon' visszatérte után compiegni alispán lett, melly hiva- 

 talt a' Waterlooi catastroph után el kellé hagynia. lS18ban a' fő stábiskolánál 

 tanító, később a' hadi osztályban a' külföldi statisticai hivatal' elöljárója, 1820- 

 ban a' garonni megye' követe, 's Saint-Cricq kereskedési minister alatt a' statisti- 

 cai osztályban segéd volt. Sok 's különféle hivatalai mellett is, kora ifjúsága 

 óta, folyvást tudományokkal, nevezetesen a' természetiekkel foglalkodott. Már 

 18 évű korában olvasott az academiában egy értekezést némelly rovarokról ; a' 

 franczia seregekkel Sziléziában múlatása alatt az Orjáshegyeket járta be természet- 

 tani tekintetben; megírta a' saragossai ostromot , mellyben részt vett vala ; ész- 

 revételeket ada Andalusiáról 's Cadix' leírását; későbben két értekezést irta' 

 foldirási tanításról 's n' földi e's folyóvízi fuhányoTC természettörténetét dolgozta 

 ki, mellyet már atyja kezdett, de ezen felette költséges munka, elégséges párt- 

 fogás' nemléte miatt, a' 21d. füzetnél elakadt. A' csigák körűi tett vizsgálódásai 

 őt is az ősvilág stúdiumára vezették, abbeli nézetei részenként összeegyeztek 

 Buffonéival, 's ő azokat a' Diction. des sciences naturelles' több czikkelyeiben köz- 

 lé. Legnevezetesebb vállalata Férussacnak a' Bulletin nniversel des sciences et 

 de V industrie , mellynek czélja volt a' tudós világ' minden vizsgálódásait 's fon- 



