HETEDIK NAGY GVVLÉS. 1S36. Í29 



gariis liheratus e turcica captivitate Buda: ibidem dm secl dchuisset 

 hiblioflifcam regiani purgasse, liunc clam etiilit, et R. Comaienj Mgfco 

 Erni'sto a'Kolonicz Siiptu Capitaneo ohtulit. Illc autcm paroclio ibi- 

 dfin germanicac et liungaricae Ecclae Míc]iae]j Ladislao Lonydclt 1C31 

 18 die Nov. 



T(il)I)ct és réKÍhbet hívék itten lelni , mivel már 12S0b. magyar parochiára 

 s/iíUtnk a/, ide IV. László által a' niarchft'ldi gyo/eline után alapított Francis- 

 canusok, mi, Pozsnnnak is liajdanban iiiagyarabbsa'gát mutatja. 



Jlővebb jelentésem ezekiűl XYI szám alatti jegyzékemben látható. XYI. 



Szabad kiráhji Nagyszombat városa' levéltára. 



Köszönetlel kell eml/tenem itten Berzáczy János város' főbirája' kedvezé- 

 sét. Jelenlétében adta élőmbe Kaiser József aljegyző a' város' jegyző könyveit 's 

 Urszényi Mátyás, levéltár' regestratora az irományokat, június 2d, 8d. Ildikén 

 1S36. 



A' magyar nyelvnek , ha nagyon régiségeire nem is , de 1550 tájától fogva 

 1720ig hivatalos divatában voltára né/.ve, itt ugyan sokat leltem. Annak eléadása 

 között, egyéb itten találttakat is megemlítek. 



A' szláv népnek e' tájról eltolásakor számos magyarság szállá meg e' róna 

 földet, 's ada később telepének Szombathely nevet. Romjaira-e, vagy magyar la- 

 kosai közé, IV. Héla német gyarmatot hoza, 123Sb. költ 's itt meglévő kiváltsága 

 szerint: „Cum in Comitatu posoniensi, szól, locus qui dicitur Zumbadhel, hospiti- 

 bus congregandis aptissimus videatur, ciuibus in eodem loco residentibus , et qui 

 in postcrum venire ^ohiorint, talem concessimus libertatém stb." 



A' különben is e' tájatt maradhatott kevés tót nép, sokasodék pedig majd, 

 midőn Ottokár cseh király 1271b. Nagyszombatot sőt Nyitrát 's Győrt is elfogla- 

 lá fegyveresen. A' Hunyadiak alatt folyt husszita háborúkból meg cseh had' ma- 

 radványai nevelék az itteni tótságot, i'gy a' Dobzse Lászlóval Nagyszombat felé 

 jött kísérőség. 



Ennél fogva találtatik e' levéltárban német, tót, magyar nyelv' folyama, 

 mellyck felett a' korszellem különösen a' latint uralkodtatá. Jegyzőkönyvi és így 

 a' város' hivatalos nyelve azonban tót egyszer sem lett, hanem másunnan ide 

 levél azon, több érkezett, és nevezetesektől. 



I. Jegyzőkönyvek. 



A' legrégibb 1394-en kezdődik: Anno incarnationis dnTi M C C C X C IlII-to. 

 Czíine : „Conscriptum perceptorum debitorum ac distributor. Civitatis Tyrnaviensis* 

 A' polgárok' vagy városfelek' nevei benne magyarok és németek, a' beléirás 1394 

 — 1400 között nagyobbára német, azon innen latin. 1417ben megint német, illyen, 

 1421-ben, 's a' XV-dik százszak' vége feléig sok, csak németül van. 1500-zal 

 M. T. T. ÉVK. III. 1. 17 



