214 a' magyar tud. társaság' történetei. 



pett . ISIOben statusministeri ranggal a' bécsi udvarhoz küldetett követül ; tagja volt 

 fejedelme' részéről a' pra'gai és chatilloni congressusoknak , Hardenberggel együtt 

 írta alá a' pa'rizsi békét , tagja ismét a' bécsi cnngeressusnak 's aláirója a' porosz- és 

 sza'szországi fri'gykötésnek , 1815. Következő évben mint felhatalmazott munkálko- 

 dott Frankfurtban a' franczia- 's németországi határ-elintézés' dolgában. Ezek után 

 a' kiárly az országtanács' tagjává nevezte, fekvő jószágokkal ajándékozta meg és 

 saját kívánságára, rendkívüli kövefül, teljes hatalommal Londonba küldé, 's 1818. 

 Aachenbe. ISlöben üléses szavazattal lépett be a' statusministeriumba , 's különösen 

 azon biztosság' tagjául neveztetett, raellyre az alkotmányterv' vizsgálata volt bi'zva. 

 Azonban ez ügy körüli tettel' következésében nem sokára kivétetett ebbeli hatáskö- 

 réből , 's már csak a' státustanács' üléseiben vévén részt, szinte kizárólag a' tudo- 

 mányoknak élt mind haláláig, melly 1835. április' 8d. tegell jószágán Berlin mel- 

 lett rövid betegség után következett be. Az udvar' tisztelete sírjába is elkí- 

 sérte, 's a' koronaherczeg meglátogatta a' haldoklót. Kétséges, a' statusnak, nielly- 

 nek a' legnyugtalanabb időkben , a' legfontosabb ügyekben szolgált, teve-e nagyobb 

 szolgálatokat, vagy a' tudományoknak, niüvészségnek. A' berlini egyetem' felállí- 

 tása, abba a' leghíresebb férfiak' meghivatása, a' porosz museum, a' königsbergi 

 csillagász intézet, a' művészi egyesület' alapítása: másfelől a' nyelvtudomány' biro- 

 dalmában tett roppant fáradozásai 's eritica aestheticához tartozó dolgozásai éltének 

 örök emlékei; mellyek közül említendők itt aestheticai értekezései Schiller' Hórái- 

 ban, bírálatai a' berlini eriticai évkönyvekben ; Schillerrel volt levelezése , Stuttgart 

 u. Tüblngen 1830. 8. Beric/itigiiiigenn. Ziisüize zit Mit/itidutes v. Adeliing. Berlin, 

 1817. 8. Priifung d. Uiitersuch. über die Urbewohiier Hispunie/ts vermitt, d. vaski- 

 schen Sprache. Berlin, 1821. 2. köt. 4. rét.; végre Roma czímű nagy költeménye 's 

 Aeschylus' Agamemnonjának fordítása (Lipcse, 1816. 4.). Könyvtárát, melly nyel- 

 vészi tekintetben a' leggazdagabb Európában , kéziratait , elkezdett philologiai dol- 

 gozásait a' berlini kir. könyvtárnak hagyta , 's még az utóbbiakat is köz használatra 

 közlés végett. A' m. academia a' jeles férfiút 1S31. nov. 8. vette volt fel tagjai közé. 



KLAPROTH GYULA, 



külf. levelező tag. 



*> 



Henriknek, a' híres chemicusnak fia, Berlinben született, oct. lld- 1783, 

 hol tanulmányait még 1797ben kezdé, 's végzé Hálában 1802. Keleti nyelvek iránti 

 vonzódása mártizennégy évű korában mutatkozott, innen azon nagy előmenetel, 

 mellyet a' drezdai , de főkép a' berlini könyvtárak' segedelmevei olly korán tön az 

 ázsiai, név szerint a' chinai nyelvben. Első, Ázsia föUUrásál tárgyazó dolgozatai 

 a' geographiui újságban jelentek; 's 1802ben Indítá meg Weimárban 12 füzetig ter- 

 jedt Azsiui tárát. Alig tért vissza, 1804ben, Berlinbe, midőn a' szentpétervári c«. 



