a' nyelv 's annak a* lélekhez való viszonyai. 25 



azon hatalmas befolyásról, mellyel a' mindennapin túl emelkedő genialis 

 fok' erővel 's bájjal teljes előadásaik birnak másokra nézve? Egy szép 

 költemény elragadja a' hallgatót 's az élet' gondjain túl emelve, mennyei 

 éldelettel táplálja a' lelket. Egy erővel , ember- 's világesmerettel gazdag 

 szónok , egész gyülekezeteket képes ékesszólása által magához hóditani, 

 azokban az indulatokat szabad tetszése szerint hajtogatni, 's bennük 

 majd az ellágyulás' és érzékenység' szelíd mozgásait, majd a' fellázadó 

 szenvedelmek' dúlongását ébreszteni fel. E' csudálatos tüneménj^ nem 

 hiába hát, ha sok gondolkodó főket foglalatoskodtatott eleitől fogva 's 

 ha a' nyelvtudomány különösen a' mai időkben köz érdekű tanulmány- 

 nyá lett. 



Az emberi elme, mint sok egyéb megfoghatatlan dolgok' kinia- 

 gyarázásában , úgy a' nyelvek' eredetének kifürkészésében is fáradhatatlan 

 volt , noha annak teljes meghatározására még mind eddig igen keA^és ké- 

 születtel birunk, már csak azért is , mivel annyi számtalan nyelvek' al- 

 kotását 's tulajdonságit nem esmérjük. Azonban mennél nagyobb ne- 

 hézségek kisérték ezen tárgyat eleitőlfogva, annál nagyobb ingerül szol- 

 gáltak azok a' tudósoknak a' gondolkodásra. Nagy elméjű és tudomá- 

 nyú férfiak, mint Leibnitz , Wilkins, Monboddo, de Brossé, Condillac, 

 Tetens 's több mások foglalatoskodtak azzal. Számnélkülvaló theoriák 

 tétettek közzé , az eleven képzelődés' minden bájaival felékesítve , de a' 

 mellyek épen azért , mivel nem a' természet' mély felfogásán épültek 's 

 az életmlves élet' mélyebb törvénj^eivel ellenkeznek, csak a' hypothe- 

 sisek' sorát nevelték. 



A' régi bölcsek közül sokan, 's többek közt Diodorus Siculus, 

 azt tartották, hogy az emberek elinte barlangokban 's erdőkben laktak 

 állatok' módjára , 's csak zavart és határozatlan hangokkal jelentették ki 

 szükségeik 's érzéseiket , míg végre apró társaságokba szövetkezvén , 

 kölcsönös megegyezéssel határozták meg az eddig bizonyos jelentés 

 nélküli hangok' 's szavak' értelmét ; több jelek , szavak 's kitételeket 

 pedig szabad kény szerint állapítottak meg, hogy igy egjninással gon- 

 dolataikat közölhessék. Ezt a' véleményt az újabb időkben is sokan 

 elfogadták 's csaknem rokon értelme van Suardnak, ki azt állítja, 

 hogy az emberi beszéd eleinte csnpa kiáltásokból állott, mell}^eket az 

 öröm és a' fájdalom , a' csudálkozás és az ijedség sajtoltak ki belőle , 's 

 M. T. T. ÉVK. III. 2. 4 



