A NYELV S ANNAK A LÉLEKHEZ VALÓ VISZONYAI. 33 



aKoktdl , kik cráiit rokon érzettel bir, hanem azoktól is, kiket kevésbbc 

 szenvedltct. Az ember az egész világot visszahangozza belsejében 's utá- 

 nozza lelke' tehetségeivel. Hogy a' beszélő tehetség* gyükére a' lélekben 

 van , bizonyítja az is , hogy a' gyermekek magok is , ha még nem hal- 

 lották neveznie* vagy ama' tárgyat, melly figyelmüket magokra voná , 

 annak nevet adnak 's az illy neveket gyakran sokáig megtartják , 's ezt 

 nem csupán az utánozás' ösztöne , hanem altaljában a' beszédre való ter- 

 mészetes vonattatásnál fogva, mellynek hiányában keresi Bell Károly, 

 a' tökéletlen műszerzeten kivül, egyik okát annak, hogy a' majmok nem 

 beszélnek. ') — „A* gyermek' felébredő értelme — igy szól a* szellem- 

 dús Burdach — nyelvet alkotna magának; a' már meglévő nyelvben 

 ön képmását találja, megesméri magát benne *s sajátjává teszi azt; a' 

 beszédmód (idioma) csak ültözet, mellyet reá a* közönséges nyelvérte- 

 lem ád" -). A' gyermeki kornak ezen hajlandóságából az új szavak* al- 

 katásain, a' tudós Jenisch egy részt azt következteti, hogy a' termé- 

 szet-ember a* nyelvtalálásban különös gyönyürküdést talál, *s talál- 

 mányát tökéletesíteni igyekszik ; más részt azt , hogy azon szavak' ős 

 gyökerei, mcllyek nem hangzó tárgyakat illetnek, igen gyakran önké- 

 nyesen öszvetett hangzatok lehetnek , mellyeknek közvetetlen viszonyát 

 az azok által jelelt nem hallható tárgyakhoz , a* nyelvnyomozó átalán- 

 fogva hiába feszegetné ') , mit azonban a' nyelvek' philosophiai felfo- 

 gása épen nem igazol. Azonkívül, hogy a' nyelvek' legnagyobb része, 

 nem hallható tárgyakat jelentő szavakból állván, ez által rendin túl 

 való rész tulajdonítatnék az önkénynek a' nyelvmivelésben , épen 

 azon gyönyörködés és belső ürüm , mellyet a' gyermekek , még csaknem 

 minden üntudat nélkül , de a' meglettek *s kimíveltek öntudattal érze- 

 nek, valamelly a' jelelendő tárgynak, gondolatnak, vagy érzésnek tel- 

 jesen megfelelő új szó' szerencsés feltalálásán, erősen bizonyítja, hogy 

 a* feltalált 's örömet szerző új szó , nem tiszta önkény* gyümölcse , ha- 



') Charles Bell , on the Hand. Chap. X. 



') Die Physiologie als Erfahrungswissenschaft. Dritter Bánd. Bearbeitet von 

 Kari Fricdrich Burdach. Leipzig. 1830. 8. S. 261. 



') Universalhistorischer Uberblick der Entw'ickelung des Menschengeschlechts, 

 alseines sich fortbildenden Ganzén. Eine Philosophie der Culturgeschichte von D. Je- 

 nisch. Zweyter Bánd. Erste Abth. Berlin 1801. 8. S. 14. 



M. T. T, ÉVK. III. 2. 5 



