a' nvelv 's annak a' lélekhez való viszonyai. 39 



meghódította volna Indiát, 's ennek következésében egy görög gyarmat 

 telepedett le Bactriában, a* bennszülöttek megesmerkedtek a görög 

 nyelvvel, 's ezt a' Brahminok, szent nyelvük' feltalálására használták'). 

 Azonban ezt az álli'tmányt a' nevezett tudósok igen csekély értékű 's 

 részint balgatag védokokkal támogatták, 's ellenük megmutatta Cole- 

 brooke, ez a' sanserit njeh^' 's indiai literatura' mindenek közt leg- 

 alaposabb esmerője , a' sanserit és prakrit nyelvekről irt próbatételé- 

 ben^), hogy a' sanserit egykor egész Indiában közönséges nyelv vala. 

 Mi magát a' sanscritot illeti , arról azt mondja , hogy az világosan vala- 

 melly ós nyelvből veszi eredetét, melly fokonként miveltetett ki kü- 

 lönbféle éghajlatok alatt 's sanserit lett Indiában, pahlavi Perzsiában, 's 

 görüga' Küzéptenger' partjain. Az indusok' mondája csakugyan szól is, 

 valamelly paradicsomi 's tőlök éjszakra fekvő szent tartományról, melly 

 Perzsia és Tibet közt, hihetőleg a' dicső szépségű Cachemir. Balbi azt 

 állítja, hogy a' Zend, a' régi küznépi nyelv volt Zoroaster' időszaká- 

 ban , 's hogy azt iigy kell tekinteni , mint minden perzsiai idiómák' szü- 

 lőjét 's talán még a' sanscritét is. Hogy a' míveltség' ős lakhelye 

 Ázsia' belsejéből veszi eredetét, tübbek elfogadák, mint nevezetesen 

 Adelung is°) *s Anqvetil du Perron egyenesen Cachemir-ből szár- 

 maztatja a' sanserit nyelvet, valamint az indusok' Átállását is*). Több 

 nagy nevű tudósok, mint Zimmermann, Pallas, Bailly, Kant s 

 mások a' Cachemir hegyek' aljánál keresik az emberi nemzet' eredetét. 

 — Azonban a' közönségesen elfogadott vélemény ellen megmutatta Rho- 

 de, magokból a' zend irományokból, hogy az ősnyelv' 's minden magasb 



*•) Hogy az Indiisok a' liacfrial birodalomban lakó görögöktől valla'si mondákat 

 's tudományos csmereteket kölcsönöztek. Vesz is állítja (Antisymbolik S. 94), mit 

 azonban K osegar tcn igen helyes okokkal czáfol meg az indus tanulmányokról 

 itt nagy érdekű értekezésében. L. Hermes oder kritisches Jahrbuch der Literatur. 

 28r Bánd, 2tes Heft. Leipzig 1827. S. 2S0. 



') Colebrooke' értekezései az „Asiatic researches" nevű gyűjteményben vannak 

 's legnyomosabbak azok közt, mcllyek a' régi indiai literatúrai illetik. 



') JMithridates oder allgenieine Spraclikunde von J. Cp. Adelung. Erster Bánd. 

 Berlin 1S06. 8, S, 8. fí. 11. fl". 



') Voyage aux Indes orientales, par le P. Paulin de S. Barthéleiny, Mission- 

 naire. Trad, de Tital. avec les observations de MM. Anqvetil du Perron , J. R. For- 

 ster et Silvestre de Sacy. Tome III. a Paris 1808. in 8. p. 403, 451. 



