a' nyelv 's annak \ LÉLKKIIEZ VALÓ VISZONYAI. 45 



hasonló nyclvszerkezete van, iiielly a* nemzetek' külünbkülönbféle test- 

 szerkczcle , 's ehliez képest álló lelki tehetségei , az éghajlat', lakföld' 

 's teiim'szeti tárgjnk' niincniüségc szerint különliöznck. Az lij nyelv- 

 tudomány' csaknem legfontosb felfedezése a' névmások' 's egyszerű 

 szórskák' (particulák) rokonságai, vagy inkább xigyanazonságai. Alig 

 lehet két nyelv egymástól annyira külünbözd, mint a' sanscrit és a' 

 chinai , 's még is elemeikre nézve nagyon hasonlítanak egymáshoz. 

 Mind kettő egytagú gyökszaY'^akból áll, 's a' névmások és ragok, niellyek- 

 kel mind a' két nemzet bőven él , még inkább nevelik a' hasonlatossá- 

 got. Az európai nyelvek' egyike sem áll oUy távból a' sanscrittól , mint 

 a' finn nyelv. A' számok semmiben sem, a' közönséges tárgyak' nevei 

 pedig csak igen kevéssé hasonlítanak egymáshoz. És még is a' névmá- 

 sok 's ígeragok, csaknem ugyanazon elemekből állnak, mind a' ket- 

 tőben. Shaler' vizsgálódásiból kijő, hogy a' berber nyelv 's az ameri- 

 kai indusok' nyelve közt, a' grammaticai formákra nézve, némi hason- 

 latosság van'). Honnan illy egymástól messze lévő nemzetek' nyelve 

 közt a' rokonság? Bizonyosan onnan, mivel az emberi lélek' nyilat- 

 kozásmódjainak bizonyos meghatározott formái lévén, ezek egymástól 

 függetlenül is kifejlhetnek 's a' kimívelés' bizonyos fokára emelkedhet- 

 nek. — Illy szoros összefüggésben lévén a' nyelv az emberi lélekkel, úgy 

 hogy tétetvén ez, tétetni kell amannak is, természetesen következik, 

 hogy nyelv mindenhol állhat elő 's fejlhetik ki , hol annak elmúlhatatlan 

 feltétele, a' társaságos élet, megvan, a' nélkül hogy ezért szükséges 

 volna mesterséges h}q)othesiseken épült lehozásokhoz 's elszánnazta- 

 tásokhoz folyamodni. A' nyelvnek a' természetből vagy is az ember' . 

 életmi'ívezetéből kell 's egyedül lehetséges kiemelkedni 's mintegy ki- 

 nőni 's lassankint kifejleni. Azt állítani, hogy meghatározott akarattal 

 's előre kicsinált rendszerre szabva, lehetne valami új nyelvet alkatni , 

 balgatagság , mit már csak az is bizonyít , hogy minden nj elvet a' nép 

 alkat, vagyis az a' része a' nemzetnek, melly semmi mesterséges sza- 

 bályokhoz 's tudományos vitatásokhoz nem ért , melljet csak az ösztön, 

 szükség 's történet vezérelnek, 's melly mégis nj'elv^ét a' grammaticai 



*■) Transacílons of llic nmcrluan jiliilosoiililcal socicty. Tol. II. NewScrics. 1825» 

 f. 443. 



