48 I. NYELVTUDOMÁNV-OSZTÁLVÍ ÉRTEKEZÉSEK. 



a' mellj^ek még is a' szavak' 's szóalkatások' legnagyobb részére nézve 

 egjTnástól véghetetlen külünbüznck. Mint áltáljában az ember' termé- 

 szetén alapúi a' mímelés' ösztöne, ngy a' nj elvekre nézve is sok sza- 

 vakat, gondolatokat, esmeretekct 's szokásokat általvesz egyik nemzet 

 a' másiktól, a' nélkül hogy ez szembeszökő rokonságra miitatna. De 

 lehet magok a' gyökszavak közt is némi hasonlatosság, mert miért ne 

 fejlődhetnének ki az egy ős ideán alapuló emberi lélekből egyformán 

 ncmelly szavak 's gondolatok? így a' többek közt az atya és anj^a 

 nevek majd minden nyelvekben megvannak^). Tagadhatatlan, hogy a' 

 sanscrit s wasurah, az orosz SA^ekor, a' német schwager, a' latin 

 socer, a* görög sxvQoa, a' welsh chcAVgewe, a' magyar sógor, köz 

 eredetűek, valamint az is, hogy nem kölcsönzött szavak, hanem füg- 

 getlenül egymástól , ugyanazon eredeti őstörzsöktől vagy is azonegy 

 forrásból származtak , az illető nyelvek' geniusa 's organicus különös- 

 sége szei'int. Az illy hasonlatosságok' száma igen számos és szembeszökő, 

 ügy hogy azt csupa történetnek tulajdonítani nem lehet. Innen világos sok 

 tudósok' buzgóságának haszontalansága, a' nyelvek' rokonságának rendin 

 túl űzött sürgetésében, mint azt honi nyelvünk' tekintetében is mond- 

 hatjuk. Ha minden nyelvek' gyökszavai gondosan felkercstetnének 's 

 megállapítatnának, ezen elszármaztatások' alaptalansága még jobban 

 kitűnnék. így származtatták ez előtt a' latin njelvet egyedül a' görög- 

 ből , holott az olly önállósággal bir, mint emez, 's közelebb áll az ige- 

 hajtogatásban a' sanscrithoz , mint a' görög , ha szinte simaság 's hajlé- 

 konyság' tekintetében mind kettőtől távol áll is. 



A' gondolkodás és kifejlés egyedülvaló műszerével , a' nyelvvel , 

 elválhatatlan rokonságban áll, az emberi lélek' másik nevezetes szüle- 

 ménye a' gondolatok' látható formákba öltöztetése 's igy megörökítése. 

 Mit a' beszédnyelvről mondánk , ugyanazt mondhatjuk az irásnyelvről 

 is. A' hangok' irásba öltöztetése 's betűrendbe szerkeztetése épen nem 



') Tudós Horváth Istvánunk az 1828diki pesti „Hasznos mulatságokban" megmu- 

 tatta ellenmondhatlanul, hogy sok igazi magyarnak tartott szavak, mint p. o. atya, 

 anya, balta, rozs, kék stb. nagy számú európai, ázsiai, afrikai sőt amerikai nyel- 

 vekben is feltaláltatnak. 



