a' nyelv 's annak a' lélekhez való viszonvai. 49 



az önkény* gyümölcse, mint sokan tartják'). Báró Massias, egy 

 Fiancziaország' újabb philosojihusai kOziíl, mély felfogással mondja'}, 

 hogy minden nyelvben benne van a' gondolat , beszéd és irás , vagyis 

 mielőtt az idea magát beszéd vagy kép által kinyilatkoztatná, már kor- 

 látolva, írva van a' lélekben, melly azt nem tudná felfogni , ha bizonyos 

 határzattal nem birna. A' szemléletes irás' (écritnre intuitive) ezen ha- 

 társzabása, az agyv-elő' saját mozdulata által történik, melly mozdulat 

 mindig különböző az ideák' különbféleségeihez képest. Ezen belsői irás 

 eleinte tagmozgatás , azután ideákat jelentő képek , 's végre hangfestő 

 (phonographicu.s) jelek által nyilatkozik ki. Hogy az első próbatételek 

 az Írásra, az érzékeket illető tárgyak' lerajzolásában, később ezen raj- 

 zolatok' megrövidítésében 's talán néha a' kül tárgyakon észrevehető 

 jelenetek' utánozásában álltak, igen hihető, mint ennek nevezetes 's 

 többnjire igen érdekes emlékeit látjuk a' chinai, egyiptomi és mexicói 

 Írásmódokban, de hogy később a' dolgok' tulajdonságinak, viszonyainak 

 's változásinak előadására csupa önkényes jeleket találtak volna fel , 

 mcUyekből később az alphabetum állt elő: nem egyezik az eddig mon- 

 dottakkal, 's marosak azért sem, mivel az önkényesen talált dolgok, 

 mell} ek a' nemzet' nagyobb részében visszhangzásra nem találnak, köz 

 elfogadásra soha sem számolhatnak. 



Az emberi lény' mély felfogása 's a' természet' kifejléseinek tör- 

 ténete, kétségkivülvalüvá teszi azt, hogy az emberek, az irás'modjának, 

 vagy is a' beszéd' megtestesltésének teljes kifejtésére fokonként jutot- 

 tak el. Az emberi nem, gyermeki korában, mimeticus képekkel élt az 

 előforduló egyes tárgyak' vagy történetek' feljegyzésére, 's ezen jegyeket 

 a' körülállásokhoz képest hol módosította, hol rövidítette. Később, 

 midőn egyes nagy talentomú emberek tűntek elő, ezek leikök' mélyé- 

 ből fejték ki a' hangok' létalapos különbözését egymástól, ezen külön- 

 böző hangoknak tulajdon betűkbe öntését, vagyis a' betűrendet. Ez a' 

 szerencsés felfedezés, megegyezvén a' lélek' természetével, *s mások által 

 is tökéletesítetvén , egész nemzet' tulajdonává lett. 



') L. Lectures on Rhetoric and Belles lettres. By Hugh Blair. Vol. I. 

 Basil. ISOl. p. 148. 



') Probléme de Tesprit huniain. Paris 1825. 8vo. 



M. T. T. ÉVK. III. 2. 7 



