A NYELV S ANNAK A LÉLEKHEZ VALÜ VISZONYAI. i)3 



toiniliox, IiogN líi'-pcs betűkön kiv'iil, vannak benne tübb nemű Iiiero- 

 glyphák, sót pbüiieticus jelek is, A'agyis ollyak, mellyck egyenesen a' 

 beszéd' Itangjait, nem pedig a' tárgyakat jelentik, mi több, hogy jel- 

 képes és hangfestő betiízetjek az egyiptomival teljességre nézve ver- 

 senyzett, 's mi a' rendszerességet és szépséget illeti, felül is multa azt. 

 Voltak azonban olly nemzetek is, mellyck jelképes (ideographicus) 

 characterekkel soha sem éltek, 's úgy látszik, hogy az ugy nevezett 

 római betűk nem jelképtüredékek, hanem eredeti betűk, mellyeket va- 

 lamelly genialis ló egyszerre talált fel, vagyis fejtett ki magából, az 

 eredeti hangok' kijclelésére. 



Ha mind ezen Írásmódokat egymással összehasonlítjuk, tagad- 

 hatatlan, hogy azokban különbféle lépcsózeteit találjuk az emberi elme' 

 kifejlésének. A' chínaiak mai napig sem hagyták el régi irásmódjokat, 

 nem azért mintha nem i olnának képesek a' betűzet' (alphabetum) felfo- 

 gására, mint kétségki\ ühalóvá teszi az, liogy a' chinai Írásmóddal élo 

 Corea' lakosai , azt betűs Írásmóddá változtatták, hanem azért, mivel 

 nálok ezen Írásmód politicai intézet, mclly által az ország összetarta- 

 tik. Ezen írásmód mellett a' chinai nép' mivcltsége, az egész roppant 

 birodalom' minden részeiben, ann) i századok' lefolyta alatt mindig bi- 

 zon}'os fokon áll , 's feljebb soha sem emelkedhetik : mire múlhatatlan 

 szüksége van a' határtalan fejedelemnek; mert ott, hol a' míveltség na- 

 ponkint előbbre halad , a' despota' szabad kénjeiméi 's szenvedelmeinek 

 folytonos korlátok tétetnek ellenébe. Innen van, hogy a' chinaiakra, 

 annji századok' alatti közlekedéseik az arabokkal , semmi behatással 

 nem voltak az értelmi míveltségre nézve, 's hogy ezeknek minden igye- 

 kezeteik, őket az astronomia' elemeibe beavatni, sikeretlenűl marad- 

 tak, az alatt míg a' földgolyó' minden civilizált nemzetei örömest foga- 

 dák az arab számokat. Hasonlót lehet mondani az egyiptomiak' Írás- 

 módjáról is. Nálok történt ugjan némi előmenetel az irás'módjában, 

 mert az eredeti képes írásmódból , a' hieroglyphákból , állt rövidítés 

 által elő a' papi (hicraticus) 's ebből, még nagyobb egyszerűsítés által, 

 a' csaknem betűkből álló köznépi (demoticus) — mellyet Young honí- 

 nak (enchoriusnak) , Clemens Alexandrinus pedig levelinek (epistolo- 

 graphicusnak) nevez — ; de ók sem emelkedhettek soha fel a' tiszta betxí- 

 írúsra, hanem fol} vast éltek kisebb nagyobb mértékben a' jelképekkel 



