54 I. NVELVTLDOMANY-OSZTALYI ÉRTEKEZÉSEK. 



is , ncA'czctesen u' liicroglypliákkal a' ynllást 's fontosabb dolgokat illető 

 tárgyakban ; a' hicraticus Írásmóddal a' küinörgósek , temetési szertar- 

 tások 's oklevelekben; a' denioticussal pedig az alkulevelek', jegyző- 

 könyvek' 's levelek' írásában. Egy olly nagy műveltségű nemzet, mint 

 az egyiptomi volt, de a' kiknél, fájdalom, a' míveltség 's tudomány 

 csak bizonyos néposztálynak vala birtokában , kétségkívül kifejthette 

 volna a' tökéletes betűs Írásmódot, ha itt is a' szabadkényü kormány' 

 elve nem hozta volna magával annak megakadáhoztatását. Itten van 

 annak egycdülvalő oka , hogy az Isis' és Osiris' tisztelői , a' míveltség' 

 bizonj OS fokán megállapodtak 's annál feljebb még soha sem emel- 

 kedtek. 



A' betűs írásmód szabadclműbb 's genialisabb fok' szüleménye 

 volt 's szoros öszhangzásban van az emberi lélek' valójával 's szüksé- 

 geível. Innen csaknem minden míveltebb nemzetek elfogadták azt , de 

 különbféle módosítással. Ezek közt az úgy nevezett római, vagy Hor- 

 váth István szerint magyar írásmód, mint legtökéletesebb, hihetőleg 

 egykor minden művelt nemzetek' írásmódja leend. 



INIít a' nyelvekről fenntebb mondánk , azt az írásmódokról is el- 

 mondhatjuk , azok' kífejlési törtenetére nézve. Csaknem minden nem- 

 zet különbfélekép igj ekézett a' beszéd' hangjait megte.stesítcní. A' chinai 

 s>llabico-ídeographícus, az egyiptomi phonetico-hieroglyphícus , a' me- 

 xicóí képes, hierogljphás és hangfestő 's a' többi nemzetek' betűs irás- 

 módjok egymástól aim}'ira különböznek, hogy azokat egymással rokon- 

 ságba hozni nem lehet. Ezen fő írásmódoknak egyes nemzeteknél ismét 

 többféle módosítási vannak, mellyek közt sokszor szembeszökő Jiason- 

 latosság van. Azonban valamint a' nyelvekben, líg}' itt is némi hason- 

 latosság, nem biztos jele a' rokonságnak; a' honnan nem valószínű né- 

 melly nyelvtudósok' véleménye az írásmódok' elszánnazásáról. Azt 

 mondják ezek, hogy Cadnius a' betűírás' elemeit , az általa feltalált tí- 

 zenhat betűt, mellj^ek a' zsidó vagy samarítán betűkhez nagyon hason- 

 lítottak, Egyiptomból Görögországba AÍtte. A' görögöktől a' rómaiak, 

 ezektől pedig a' többi mívelt nemzetek kölcsönözték a' betűket '). 

 Azonban valamint a' különbféle nyelveknek egy ősnyelvre vitele, ugy 



^) L. Blair's Lectares etc. Vol. I. p. 151. 



