58 I. NYELVTLDOMÁNY-OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 



nem is esmérünk, 's mivel egyes ember, bármi rendkivülvaló talentommal 

 birjon is, csak kei'és nyelvnek juthat birtokába, a' legnagyobb részről pe- 

 dig, csak mások tudósításiból szerezhet magának felületes esmeretet, látni 

 való, hogy egyes ember' tehetségeit messze túl haladja azon vakmerá 

 felfogás, minden nyelvet egy bizonyos szabál)^ 's grammaticai rendszer 

 's egy közönséges jelentésű Írásmód alá vonni. Ide tartozik még azon 

 fontos lett dolog, hogy egyik éghajlat' lakói több, mások kevesebb han- 

 got képesek kiadni, már az akar saját testszerkezet, akar a' nevelés 

 szülte szólás' következménye legyen ; mi több , hogy nagjszámn fogal- 

 mak nem tartoznak általán fogva minden nemzet' ideáinak körébe. Innen 

 egyes nemzeteknél sok dolgok' 's fogalmak' kitételére nincsenek szavak, 

 's mi egy nemzetnél fontos jelentésű, másutt talán nevetséget szül, 

 mint áltáljában az értelmi és erkölcsi míveltségben, a' körülvevő tár- 

 gyak', szokások', vallás' és igazgatás' formáinál fogva , végnélküh'aló 

 különbség van a' nemzetek' között. Messze, igen messze vagyunk még 

 azon állásponttól, mellyről az emberi beszéd' minden módjainak fő vo- 

 násait valódilag adni,'s azokat egy természeti rendszerbe alkatni tud- 

 nók, már csak azért is, mivel nincsen ember, ki minden liangokat meg- 

 különböztetni 's ntánozni képes legyen. 



Mint minden egyéb tehetségei az embernek , ugy a' nyelv is ki- 

 fejlése előtt szűk, tökéletlen és darabos. Szaporodván azonban a' nemzet' 

 szükségei 's nevekedvén esmeretei , mindig nagyobb kiterjedést szerez 

 annak a' lassanként kifejlő emberi elme, 's bizonyos bélyeget nyom 

 arra , az éghajlat , a' természeti tárgyak' minemiísége , lelki és erkölcsi 

 tulajdonok, törvények, nemzeti szokások, életmód 's más nemzetekkel 

 való összeköttetés' különbféleségei szerint. Mint áltáljában a' nyelv az 

 emberi léleknek hív visszképe , úgy egész nemzeteknél is közvetetlen 's 

 tökéletes kinyomása az a' szellemnek. A' nyelvnek első elemeiből, 

 azoknak lassankénti kifejlése 's kimívelődéséből, emelkedéséből vagy 

 hanyatlásából , tisztaságából vagy idegen szavakkal vegjüléséből , a' leg- 

 biztosb következtetéssel lehet valamelly nép' fokonkénti kimivelődé- 

 sét, a' benne lévő kisebb nagyobb lelki tehetségeket, a' tudományok 's 

 mívészségek iránt vonzódását, önállóságát vagy más nemzetektől füg- 

 gését, virágzása' és ellianyatlása' idejét 's nemzeti bélyegét meghatá- 

 rozni. A' nemzeti értelmesség' előhaladásával , egyforma lépéssel halad 



