60 I. NYELVTLDOMÁNV-OSZTÁLTI ÉRTEKEZásEK. 



téliben poeticus bélyegű , 's később a' lecsendesedett szenvedelmek 's 

 megért ész' éveiben egyszerű, 's hidegebb és ineghatározottabb folyamu, 

 a' nyelv' általános kifcjlése is hasonló időszakokon láttatik áltnienni. 

 — Ezen bélyegvonás nem tűnik el azonban mindig a' már kifejlett 

 nyelvben is. Innen egyik nyelv poetai bélyegű 's gyöngéd érzelmek' 

 festésére, másik okoskodásra, komolyb vizsgálódásokra 's philosophiai 

 elmélésekre alkalmatos, a' szerint a' mint egy nemzetben az érzés, má- 

 sikban az ész uralkodik, vag}^ mint prof. Walther mondja, egyikben 

 a' nyelv' ideális eleme, a' magokban hangzó , saját független életű be- 

 tűk , másikban a' nyelv' reális eleme , az ön élet 's mozgással nem biró 

 mássalhangzó betűk uralkodnak'). Ezen fo' vonáson kivül minden nyelv, 

 több bélyegző, nemzeti vonásokkal bir. A' szélvészdulta tenger' képei, 

 valamelly nyelvben , bizonyítják , hogy az valami sziget' vagy tenger- 

 part' tulajdona. A' déli népek' nyelve, teljes lágy 's szelíd hangokkal, 

 minek egy okát Virey az asszonyok' nagyobb számának tulajdonítja, 

 a' helyett, hogy a' hideg tartományok' lakói zordon hangzatu mással- 

 hangzókkal élnek, minek ismét egy okát Virey a' férfiak' nagyobb szá- 

 mában keresi ^), feledvén annak legközelebb álló , 's az ember' valójának 

 philosophiai felfogásával legmegegyezóbb okát. Az islandiai nyelv, 

 mellyben keresi Bonstetten a' svéd, dán, német, hollandus és angol 

 nyelvek' alapját =), tele van a' havat 's havazást ábrázoló képekkel. A' 

 keleti népek' tüzes fantáziája 's lánglelke nyelvöknek is tulajdon bélye- 

 get ád. Innen azon eleven képek, meglepő' 's gyakori hasonlatosságok, 

 fennlengó' festések a' keleti nyelvekben. Az éjszaki népek' nyelve ellen- 

 ben, képe azon hidegebb testmérsékletnek, lassúbb 's nyugottabb vérfor- 

 gásnak, mellyel azok birnak. A' sanscrit nyelvben a' birkózás, czivódás és 

 viaskodásra alig találkozik szó, miből a' nemzet' békeszerető characterére 

 lehet következést hiízni , de annál több , a' tudás', tanítás', gondolko- 

 dás' kijelentésére. A' sanscrit nyelvből magából — mint Humboldt 



•) Physiologie des Mensclien mit durcligiingiger Rücksicht auf die coinparatíve 

 Physiologie der Thieie. Von Ph. Fr. Walther. 2r Bánd. Landshut, 1808. S. 226. 



') Histoire naturelle du génre liumain. Nouvelle edition. Par I. I. Virey. 

 Bruxelles 1826. Tonie III. p. 94. 



^) Neue Scliriften von Kari Victor von Bonstetten. Zweiter Theil. Kopen- 

 hagen, 1800. S. 99. 



