a' nyelv 's annak a' lélekhez való viszonyai. 61 



Vilmos megjegyzi') — meg lehet mutatni, az indusok' csendes ma- 

 gányt 's gondolkodó komolyságot szeretésöket, tiszta 's njaigodt leikö- 

 ket 's ér/cstcle szívüket. — A' grőnlandiai, finn cs lapponiai nyelvek- 

 ben nincsenek ezen szavak: király, törvény, ország stb., annak világos 

 jeléül, hogy nekik semmiféle kormányról idcájok nincsen, 's hogy 

 ezen társasági alkotmány, az ö eredeti valójokon nem alapúi. A' tö- 

 rököknek nem voltak eredetileg szavaik a' kalap , paróka , hajpor, vesz- 

 tegház, ügyvéd, czímer, hadi tudomány, papiros, könyv, levél 's több 

 effélék' jelentésére -), mind addig mig azokat az araboktól meg nem ta- 

 nulták, így lehetne nj elvünk' gyökszavaiból is , hitelesebben mint akármi 

 egyéb forrásokból , megtudni , mennyire terjedett őseleink' ideáinak 's 

 csmereteinek összesége, azon időszakokban, mellyekról semmi dátu- 

 mokat nem bírunk. 



De bármi sokat lehet is tulajdonítani a' nemzetre ható körülmé- 

 nyeknek a' nyelv' további kifejtése 's kimivelésében , a' tudományos 

 míveltség' története kétségkivülvalóvá teszi azt, hogy a' njelv' legna- 

 gyobb hatalma 's gazdagsága magában az emberi lélek' titkos rejtekeiben 

 lakozik. Innen ugyanazon éghajlat 's csaknem hasonló körülmények 

 közt , gyakran egészen különböző bél)'egü nyelvek léteznek. A' sanscrit 

 nyelv nyugodt és komoly szellemmel bírt, az alatt mig a' többi keleti 

 nyelvek virágos képekkel telvék,'s dagályos fellengésüek voltak. Az ara- 

 bok egj^szerű Írásmóddal éltek az abassidok alatt, az alatt mig Boeotíában , 

 Attica' szomszédságában dagályos stjius volt keletben. De az igazgatás' 

 formájának síncsen általános befolyása a' nyelvre. A' szabadság' korsza- 

 kában, a' görög szónokok dagályosok lettek , 's Agathon csudáltatott. 

 Maga Plató is fennlengő 's ragj ogó beszédekkel élt. Mind ez azt bizo- 

 nyítja, hogy az ember' egész valója, a' lélek' szabadsága vagy elfogu- 

 lása, az érzékiség' uralkodása vagy korlátoltsága a' nyelvmívelés' mine- 

 müségére nagy befolyással vannak. 



Még ott is, hol a' míveltség' eszközei semmi segedelmet nem 



') i;ber die unter dein Namen Bhagavad-Gita bekannte Episode der Maha'- 

 Bliarata, gr. 4. Berlin 1826. S. 00. 



') Björnstahl's Briefe auf seincn au.slandlschen Reisen. 2te verb. Auflage. 

 Lciiixig und Rostock. 17S0. Vierler Bánd. S" 02. 



