62 I. NVELVTLDOMÁNV-OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 



nyújtanak a' nyelv' kifejlésére, egyes emberek a' bennük lakó nagj' erő 

 által , azon társaságot , mellyben élnek , képesek a' durvaság' állapotjá- 

 bül a' míveltség' bizonyos fokára emelni a' nj'elv' kifejtése által , mint 

 azt a' történetírás bizonyítja. Egy genialís fő , nyelvet teremt magának 

 ott is, hol az még bölcsőjét alig liagyá cl. Mi nagy befoljása volt a' gö- 

 rögök' halhatatlan költőjének Honiémak,a' természet' ezen szerencsés 

 gyermekének , ellcneállhatatlan bájú 's muzsika-zengésxí verseivel , 's az 

 általa előadott dolgok' valójának olly csudálatos hívséggel megfelelő 

 nyelvével, a* még míveletlen görög nép' nyelvére 's értelmi állapotjára, 

 *s ez által nemcsak Rómára, hanem különösen az ízlés' 's emberesmeret' 

 dolgában, egész Európára is! Egy Ossian a' durvaság' 's tudatlanság' 

 legsötétebb korszakában , lelket ható 's szívet rázó énekeível nemzete' 

 culturájára egyszerre fényt derített. Egy Dante, váratlanul tiint fel a' 

 sötét századok' kebléből dicső költeményével 's magas míveltségü nyel- 

 vével, az egész olasz líteraturát classícus alakba öltözteté. Mi nagy ha- 

 tással voltak az újabb időkben, egy Shakespeare, egy Voltaire, egy 

 Klopstock és Lessing , egy Cervantes , egy Camoens 's nálunk Kazinczy 

 honjok' líteraturájára , kiki tudja. 



Ezen nevezetes dátumok, mellyek' számát még igen sokra lehetne 

 szaporítani a' históriából 's az utazók és missionariusok' tudósításibói, 

 mind nevezetes bizonyságai a' fenntebb kifejtett tételnek, hogy a' lélek 

 és nyelv egymással a' legbelsőbb 's létalaposabb összefüggésben vannak, 

 's hogy a' nyelv a' léleknek szükségesképenvaló 's legfensőbb kinyilat- 

 kozása. Mint az anyagot erő nélkül gondolni nem lehet a' természet' 

 országában, sem erőt an3'ag nélkül, ügy a' gondolat sem létezhet nyelv, 

 sem a' nyelv gondolat nélkül. Mint erő és anyag, egymás' áthatása által 

 tesznek egy egészet, 's egymástól csak az idea által választathatnak el, 

 úgy a' szó vagy nj^elv is a' gondolatok' 's gondolatjelek' elválhatlan eg3"e- 

 sülete. Mint az anyag a' bennelakó erőnek tökéletes képe, a' megtes- 

 tesült erő, úgy a' szó is a' gondolat' külső képe, a' megtestesült gondo- 

 lat. Azonban , valamint nem teszi a' gondolat az embernek egész valóját, 

 úgy azt sem lehet állítani Buffonnal') és Virey vei-), hogy a' gondolat 



*■) „Le style; c'est Thomme" i'gy szól Buffon. 



*j Histoire nafurclle du senre humain , par I. I. Virev. Bruxelles 1826. Toine 

 III. }.. 91. > *■ . 



