III. 



A' PRÓSA, 'S KIFEJLÉSE' FÖLTÉTELEI. 



OLVASTA 



/ / . 



MIDŐN RENDESTAGI SZÉKET ELFOGLALNÁ, 



a' m. t. t.' nagy gylléseeen , sEpi. 8. 1836. 

 FÁBIÁN GÁBOR. 



1 ekintetcs Academia! Értekezésem' tárgyának a' prósát választván, 

 nem tettem czélonnil, róla kimerítő rendszerben elmélkedni, 's minden 

 egjes osztályát tulajdon stylisticai szabályai szerint külön adni elő; 

 hanem egy olly közönséges nézőpontbői fogni fel azt, honnét az Írásbeli 

 előadás' ezen egész nemére tekintetet vetve, átalános kifej léséneh idő- 

 pontját 's liedvező körülményeit tapasztalás és okadás útján meghatá- 

 rozni , 's ahhozképest a' magyar prósa jelen és jövő állapotjárói helyes 

 Ítéletet 's következtetést hoz/ii lehessen. 



Illy szempontból indulván ki e' tárgyban , ha a' prósát az írásbeli 

 előadás' másik fő nemével a' poesissal egybevetjük: amazt, mint kötet- 

 len formájára nézve a' köz életbéli beszédmóddal teljesen egyezőt, ter- 

 mészetes — , emezt, mint bizonyos kiszabott schemákhoz kötözöttet, 

 mesterséges írásmódnak méltán nevezhetni. Mivel pedig természet 

 a' mesterségnek mindenben előtte járni szokott: innét azt kellene kö- 

 vetkeztetni, hogy tehát a' prósa' kifejlésének , a' poesis' kifejlését szük- 

 ségképen meg kell előznie. És viszont, ha ez állana, akkor szétnézvén 

 lioni literatúránk' mezején , midőn azon a' poesis' bujálkodó telke mel- 

 lett, a' prósáét korántsem olly düzsnak, sőt nemesebb termékekben 

 szembetünőleg szegényebbnek tapasztaljuk: elszomorodni nem kis oktmk 

 volna. Mert ha az imént tett következtetés szerint , poesísunk' eddigi 



