a' PRÓSA, 's KIFEJLÉSe' FÖLTáTELEI. 75 



előiuliísiiak ann3ira természetében fekszik , hogy az még a' legminden- 

 napiahlj prósai beszédbűi sem liibázhatik; a* mintliogy abban numenis 

 név alatt ismeretes is; a' mi viszont maga a' nyelv' már általunk egyszer 

 érintett poetaiságának újabb tanúbizonysága. — I>e nehogy, midőn prő- 

 súról értekezni akarok , a' poesis feletti elmélkedésbe kelletén túl elme- 

 rüljek , tárgyamhoz közelebb térek. A' mit eddig kitérőleg mondani lát- 

 tattam , szükségjvolt mondanom ; mert czélomhoz képest a' prdsáról csak 

 a' poesishez való viszonyának szem előtt tartásával lehetett és lehet to- 

 vább is szólanom. 



Említem fenntebb , hogy a' prósa az emberi lélek' eszmélő 's ité- 

 lőtehetségének nyelve ; most még hozzá teszem , hogy írásbeli 's tudo- 

 mányos nyelve; miből önként foly, hogy prósát írás és tudomány nélkül 

 nem ismerek. E' merésznek tetsző állításomnak ellene vethetné valaki 

 azon kérdést: hát valljon a' tudatlanok' társalkodás! közbeszéde, és a' 

 tudósok' ékesszólása nem prósai előadás-e ? A' kérdés állításomat meg 

 nem czáfolja; miután reá azt felelhetem , hogy a' közbeszéd, igenis, nem 

 prósa, hanem csak anyag, melljből az egykor alkottathatik; az ékes- 

 szólás ellenben prósa ugyan, de már megelőzött irást és tudományos 

 míveltséget teszen fel. Mert megjegyezni szükség , hogy valamikor pró- 

 sáról fenntebb értelemben szohmk , alatta mindig nem szóbeli , hanem 

 Írásbeli előadást értünk. A' prósát íUy értelemben vévén, róla azt hi- 

 szem , hogy az létre csak akkor jöhet , mikor már a' lélek a' puszta érzés* 

 's képzelet' individuális köréből kilépve, reflexiókra serdült, 's ezeket 

 objectivitás' rangjára emelve előállítani képes. És ugyan ez kezdő- 

 pontja a' tudományos míveltség' pályájának is. Hogy ez, valamint egyes 

 személyeknél, ugy egész népeknél csak az érettség' zsendülő szakában 

 szokott beállani : tapasztalás és történetek bizonyítják. Az emberek' 's 

 nemzetek' viruló gyermekkorának cgyedűlvaló szerelme 's dajkája a' musa; 

 és csak miután ennek karjai közt magokat kíenyelgették, miután öléből 

 kinőttek, közelítnek a' komoly Minerva' templomának, a' tudományok' 

 iskolájának küszöbéhez. Sőt még ide jutva is, a* játszi gyermekkor' örö- 

 meit 's nyelvét csak lassan felejtik ; ügy hogy a' tudomány' prósai mél- 

 tóságából leszállva , kénytelen eleinte poetai köntösben magát nálok be- 

 színlcni. A' görögök' régi történeteiből olvassuk , hogy e' népnél kez- 

 detben, míveltségéuek vírradtakor, majd minden tudományok versben 



10* 



