76 I. NVELVTUDOMÁNY-OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 



szólottak; és csak később, a' betűírás' feltalálása után történt az, hogy 

 a' prósa magának a' poesisétől külün vált birodalmat alkatván , annak 

 oraculumi mondatiból 's mythoszábiíl a' vallástudományt, apósából a' 

 históriát, gnomáiból a' philosophiát, és így a' többi tudományokat saját 

 köntösökben előállította. — És ímé így szülék a' tudományok a' prósát, 

 *s szüle viszont a' prósa a' tudományokat. Mellyből látni való, hogy 

 ezek egymás' előmenetelére kölcsönös hatással vannak ; és hogy a* mint 

 's a' mikor a' tudományos míveltség fejledezni kezd , akként és akkor 

 fejlikkia'prósainyelvis. Következőleg bizonyos végre az is, hogy mivel 

 a' prósa tudományos míveltségből és így mesterségből, a' poesis ellen- 

 ben magából a* természetből veszi eredetét : ahhoz képest , igazán véve, 

 mesterséges előadásnak inkább az elsőt , természetesnek inkább az 

 utolsót lehetvén tartani , a prósa kifejlést időpont jánah szükségkép csak 

 a poesis' kifejlése után kell bekövetkezni. 



Megállapítván e' szerint a' prósa* kifejlésének valódi időpontját , 

 következik , adott ígéretemhez képest, azt vizsgálnom, mellyek a kedvező 

 körülmények ezen kifejlési időpont' előhozására? Mondhatnám röviden, 

 hogy : ugyanazok , mellyek a' tudományos miveltséget átaljában előse- 

 gítik ; de ez annyi lenne, mint a' kérdést nem megoldani, hanem félre- 

 hárítani, miután ez által az .- valljon hát a' tudományos miveltséget mi 

 segíti elő? folyvást felelet nélkül maradna fenn. Azért e* tárgyban oUy 

 úton akarok indulni , mellyen a' kérdést egyszerre mind a' két' állásában 

 meg lehessen fejtenem. Egy illy czélomra vezető útnak tartom pedig 

 azt, ha a' prósát ott, hol az eddigien a' classicitas' legfőbb fokáig hala- 

 dott, tekintem meg, 's kísérem kifejlési menetelében; meg lévén győ- 

 ződve , hogy a' mi itt a' prósára kedvezőleg hatott , azt bízvást átalános 

 szabály gyanánt lehet felállítnom. — Ha classicitást kell keresnem : hol 

 találom azt fel tisztább fényben, mint a' régi görögök' 's rómaiak' lite- 

 raturájábaní — és különösen a' prósai előadást tekintve, nemde az újabb 

 kor, minden míveltségi nagy előhaladása mellett is, kénytelen elis- 

 merni , hogy e' részben azokat még nem volt képes utóiérni % Amaz egy- 

 szerű méltóság, szívre és velőre ható lelkesség, komolycsín, gond és 

 Ízlés, meily a' hellén és latin prósában, az ifjú természet' szilárd erejét 

 a' legfinomabb miveltség' szelíd szellemével párosulva mutatja, az újabb 

 kor prósai nyelvében sehol fel nem található; úgy, hogy ennél fogva, 



