86 II. PHILOSOPHIAI-OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 



scliali minden fejtörés nélkül igazgathatja, 's megfelelt hivatalának, mi- 

 helyt karavánokat prédálhatott fel, hogy enni adjon embereinek. 



Minden physiologiai észrevételek oda mutatnak, hogy elébb élni, 

 későbben okosan élni tanul az ember ; 's maga a' bülcseség' istenasszonja 

 is nem elébb pattant ki Jupiter' homlokából , mint mikor már készen 

 volt a' testi alkat, millyenben képzelte a' mythologia a' men3^dörügtet()t. 

 A' szükségről való észfogatnak tehát első eredete az állati ember' 

 külső viszonyaiban létezik, mellyek érzékiségeit a'táplálati eszközökkei 

 szoros csatolatba hozták, melly viszonyok mind addig fenn is marad- 

 nak , míg a' teremtés' czélja itt e' földön az emberi nemben be nem tel- 

 jesedik. 



Nem tudjuk bizonyosan, minő állapotban lehettek az első embe- 

 rek, míg beszéd által egymást értesíthették; de annyit a' históriából 

 és a' mai vadnépek' állapatjáből bízvást következtethetünk , hogy arany- 

 kort, saturnusi időket nem éltek. 



Ha mélyebben tekintünk a' dologba, úgy fogjuk találni, hogy 

 leginkább két kömyülmény által lett az ember minden más teremtett 

 állatoknál elébbvalóvá. Egyik testének remek alkatása, melly alkalma- 

 tossá teszi sok és különféle kézi mívek' és munkák' kivitelére : ebben 

 fő helyet foglal a' beszéd' műszere (orgánum), melly által gondolatait 

 képes rövid idő alatt másokkal közölni. Ezen műszer nélkül az álla- 

 tiság' határából hihetőleg soha nem léptek volna ki az emberek, hanem 

 mint az orangoutangok, mellyeknek Camper' hiteles tanúbizonysága 

 szerint nincs beszédműszerök , tán máig is az erdőkben tengődnének. 



A' másik characterisáló környülmény az okosság,melly az emberi 

 test' machináját lelkünk' erejénél fogva igazgatja, 's tehetségeit főkép 

 a' beszéd' műszere által gyakorolja. 



Cicero így írja le az első emberi társaságot: „Volt idő, mellyben 

 az emberek állati módon kóboroltak a' mezőkön , 's vadak' módjára táp- 

 lálták életöket; nem az okosság és szív, hanem a' testi erő igazgatott 

 akkor; az isteni tiszteletről, az emberiség' egyéb tiszteiről nem voltak 

 észfogatjaik ; törvényes házasságban nem éltek ; a' gyermekek' szárma- 

 zása nem volt bizonyos; 's nem ismerték a' hasznot, melly a' törvényes 

 jogok' egyenlőségéből ered." Rhetor. L. I. C. 2. 



Pausanias a' görögök' eleiről azt irja (L. VIII.), hogy azok zöld 



