V. 



NŐJOGTAN. 



A SZÉPNEM TERMESZKTI JUSAINAK ALAPTUDOMÁNYA. 



IRTA 

 NTÍRT ISTVÁN, R. T. 



1- §• 



Az emberi nem' elismert szebbik felének, az ei'edeti társaságok' egyik, 

 's t'ájdalora a' természet' társjogi alkottatása' szenvedőbb részének, a' 

 nőnemnek, tulajdon és örök természeti jusairol akarok értekezni. A' 

 nőjiisokat ugyau, valamint minden törvényadás felfogta, 's az egész' 

 népjusai 's kötelességei közzé beszőtte : úgy alig van egy mívelt tar- 

 tomány, mellyben az asszonyi különös hazai jusokat a' honi tettleges 

 törvényekből ki ne szedegették volna. De ez az értekezés azt kívánná 

 előadni : mire kell figyelni a törvényadónak , mikor a nőjogokat re tár- 

 saság' jusai közzé szerkezteti, hogy azon örök törvények ellen, mellyek 

 szerint d nőnemet d természet a' maga háj os gazdálkodásaiba , mint első 

 társaság-alajntát beszőtte, ne hibázzék. 



Nehéz az én mimkám ! 's tudom , hogy, ha a' minden szelídebb tö- 

 kélyeket a' női nemben tisztelt hajdani görögökhöz írnék, a' musákhoz 

 's charisokhoz való fohászok hozzám illenének. — Most, honunknak 

 szépeihez meghallgattatásomért, tudós joghatóságainkhoz figyelemért 

 méltán folyamodom. 



2. §. A^ jog' fogalma. 

 A' kénjszerítést nem szenvedő belső szabadakarati kötelességekről 

 (millyeneknek vall az erkölcstudomány iiündeii kötelességeket), a' külső 

 M, T. T. ÉVK. m. 2. 13 



